Réžia:
Ronald F. MaxwellScenár:
Ronald F. MaxwellKamera:
Kees Van OostrumHudba:
Randy EdelmanHrajú:
Tom Berenger, Martin Sheen, Stephen Lang, Jeff Daniels, Richard Jordan, Andrew Prine, Cooper Huckabee, George Lazenby, Bo Brinkman, Peter Miller, Sam Elliott (viac)Obsahy(1)
Historický filmový epos natočený podle románu Tke Killer Angels (Andělé zabíjáci) Michaela Shaary. Děj se soustředí na několik hlavních postav a líčí jednu z klíčových bitev války Severu proti Jihu, k níž došlo v červenci roku 1863 u pensylvánského městečka Gettysburg. Film byl natočen v Gettysburském národním vojenském parku (Gettysburg National Military Park) pro kabelovou televizi Turner's TNT. Představitel plukovníka Chamberlaina, Jeff Daniels, byl nominován na Oscara za nejlepší vedlejší herecký výkon. (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (1)
Recenzie (60)
V rámci možností historicky přesný film, pokud jde o události, dobovou morálku, a zvyklosti, který si ovšem víc užijou lidi s povědomím o zobrazované bitvě a lidé, kterým něco říkají jména Lee, Meade, Armistead, Buford, Pickett a další a jejich role v bitvě. Film je to svým způsobem dost americký, tedy s hodně patetickými proslovy včetně citování bible apod., většinou je to však udrženo v míře přiměřené autenticitě dobových reálií a morálky. Technická stránka je přiměřená televizní produkci, výprava a kompars jsou však velkorysé a Edelmanova hudba výborná. Pro fanoušky podobných věcí povinnost. A moje oblíbená scéna nakonec. ()
Klobuk dole co sa tvorcom podarilo pred 20.rokmi natocit! Film o najkrvavejsej bitke v dejinach Americkeho kontinentu. Divak sa moze zoznamit s vojakmi ako Unie tak aj Konfederacie a prezit s nimi sialenstvo a nezmyselnost celeho tohto konfliktu. Tazko je si predstavit ze skoro kazdý 13. vojak mal amputovanu koncatinu no bohuzial je to tak.Ludske utrpenie a 970 000 obeti tohto konfliktu tak znie vypocet oslobodenia cernochov z otroctva! Vrchol filmu pre mna bol Pickettov útok. 90% Kamkoli se obrátil zrak, bylo vidět pušky, šavle, chlebníky, lidská těla a kosti letící ve vzduchu nebo narážející na zem, která se pod námi třásla jako by ji rozechvívaly podzemní otřesy. — Voják Kemperovy divize, která díky odstřelování ztratila na 500 mužů ()
Príliš veľa správnych slov v inak veľmi dobre napísaných dialógoch, príliš veľa správnych chlapov (i keď poteší, že na oboch stranách) v inak veľmi dobre vykreslených charakteroch. Všetci sú to vzdelaní gentlemani, idealisti a básnici až to prestáva byť pekné. Suma-sumárum ale nefrustrujúci výlet do histórie - vystihuje dobu aj ideologické jadro konfliktu (o ekonomických záujmoch, ktoré boli určujúcejšie než snaha oslobodiť "darkies" ani zmienka, ale nech, pohybujeme sa medzi vojakmi, nie politikmi), ctí si fakty. Osobne ma ale najviac dostal herecký koncert Toma Berengera a Jeffa Danielsa, ktorých Longstreet a Chamberlain skrátka nemajú chybu (kto by to práve od týchto dvoch, naviac schovanými pod obrovskými bajúzami, očakával?)! Určite hodné aspoň jedného návratu. ()
Neviem to s istotou, ale toto je asi môj najdlhší film, mám taký silný pocit. Neuveriteľné ako ho natiahli. Na tie udalosti, čo sa tam odohrali by stačili dve hodiny, aby si to ľudia vôbec pozreli, takto to odradí väčšinu. Musím sa priznať, že keby som si prečítal nejakú knihu, plus niečo našiel na internete určite by som sa dozvedel o daných udalostiach viac, pretože to veľa informácií neprinieslo. Kamarát mi povedal, že taký film by mal mať ašpiráciu na Oscara, mal by byť niekoľkokrát ocenený, lebo je to neuveriteľné, že sa na to vôbec odhodlali. Sám si to myslím, lebo ak to nie je príťažlivé, je to zabiják času. Beriem to tak, že na začiatku 90. rokov na dĺžku ešte taký ohľad nebrali. Keď pozerám staré filmy všímam si, že ľudia hovoria úplne iným štýlom a väčšina má aj úplne iný prízvuk, inak vyzerajú, samozrejme že vývoj ľudstva pokračuje, napredujeme, niekedy stagnujeme, ale všimol som si, že aj fyziologicky sa generácie líšia aspoň trocha. Preto mi najvierohodnejšie prišiel Martin Sheen ako generál Lee aj svojím vystupovaním, proste z tých všetkých som mu to najviac veril. Celý film mi bili do očí tie americké vlajky s 50 hviezdami, keďže na tú dobu boli nepresné, v tej dobe vlajky federácie vyzerali inak, našťastie konfederačné boli podľa mňa správne. Nerozumiem to zbytočnému prelievaniu krvi, ktoré sa udialo tou vojnou a inými podobnými, nerozumiem prečo zlyhala diplomacia tak fatálne a muselo takýmto spôsobom zomrieť niekoľko stotisíc ľudí. Navyše tá vojenská taktika bola niečo otrasné a slabé, pomalý pochod a streľba z očí do očí s pár metrov, kde väčšina na oboch stranách padla je na dnešnú dobu niečo nepochopiteľné a prosím vás s vojnou ako cťou na mňa nechoďte. Človek, čo neváha druhému zobrať život u mňa nie čestný, nech má na to akýkoľvek dôvod, možno len to ochránenie od trápenia je z nášho pohľadu trocha viac pochopiteľné, ale nie boj blízkych priateľov na život a na smrť ako to bolo tu. Vidím, že tu nie sú pridané zaujímavosti a na imdb.com je ich obrovské množstvo, takže sa budem musieť pričiniť. Inak hodnotím film obstojne, bola tu ukázaná taktika, rozhovory, boje, ktoré sa odohrávali na miestach, ktoré tie boje pamätali, bolo to ako historický vojenský film dobré. Ak by som to mal niekomu odporučiť, skôr by som mu povedal, nech si ušetrí čas, nestojí to za to ak chce byť filmom uchvátený. Na imdb.com je hodnotenie tohto filmu 7.6 a tu na csfd.cz/sk je to 79%, čo je veľmi podobné, pre mňa by to však bolo menej, ale je to zvládnuteľné, nebojte sa. ()
Galéria (21)
Fotka © New Line Cinema
![Gettysburg - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/588/159588813_f25983.jpg)
Zaujímavosti (3)
- V bitke o kopec (okolo druhej hodiny filmu) je v priebehu jednej minúty použitý rovnaký záber rôznych kamier a dvakrát zastrelený ten istý konfederačný vojak, vždy iným unionistom. (tiradentes)
- V roku 1994 bol Jeff Daniels (Joshua Lawrence Chamberlain) nominovaný Chicagskou asociáciou filmových kritikov na cenu pre najlepšieho herca vo vedľajšej úlohe. (Marek1991)
- Snímek se natáčel na území Národního vojenského parku Gettysburg a také v okrese Adams ve státě Pensylvánie. (Yardak)
Čtyř hodinový epos o tatarech, co se střílejí na jedné louce. Tu jejich občanskou válku jsem nikdy nějak moc nechápal, ale budiž. Problém filmu je, že nezasažen tímto konfliktem, už během první hodiny jsem se ztrácel v tom, kdo je kdo, za jakou stranu bojuje a o čem se mluví. Furt stříleli děla a někdo někam přicházel, aby někam naběhl a zase se stáhl. Všichni zarostlí fousáči s klóbrcem do obličeje, aby nešlo nikoho rozeznat. Než film mi to spíše připomínalo televizní záběry z výročního setkání nějakého sdružení "Přátel války Severu proti Jihu" a amatérská fanouškovská rekonstrukce bitvy. A u každého doslova prdu, se ještě navíc pouštěla křečovitá vítězoslavná, dramatická anebo trilkovitá hudba ála 'všechno je to velká sranda, budeme si hrát', která ale budila přinejmenším pobavený úsměv a k tomu, co se pokoušelo odehrávat na obrazovce, absolutně neodpovídala. Touhle dobou už za mnou byla první hodina a já se už těšil na konec. Prdajs, čekali mě ještě tři, v tu chvíli jsem uvažoval, že 'Bitvu o Gettysburg' zařadím mezi tu mizivě malou kategorii filmů, které jsem ani nedokoukal. ~ Načala se druhá hodina, kdy jsem se začal rozkoukávat kdo je na čí straně. Připouštím pomáhala mi v tom skutečnost, že se přivalila lavina keců, které jsem měl sto chutí přeskočit a v několika málo případech jsem se skutečně neudržel. Naštěstí teprve nyní se začalo konečně něco dít, ačkoliv patetických žvástů neustávalo. A tak se táhla i celá třetí hodina. Sinusoida keců vs. plánování spolu s bojovou vřavou. ~ Čtvrtá hodina, hodina vysvobození. Konečně se načrtával konec, ale rádoby filozofické kdáky ne a ne ustát. A tak jsem byl svědkem poslední velké předváděčky. Mít možnost nechat si zvuk, ale vypnout hudbu, udělal bych to. Navíc bylo zřejmé, že se natočilo několik velmi kvalitních záběrů, které byly zařazeny do stopáže opakovaně znovu. Nu a místo toho, aby se film ukončil nějak smysluplně a s grácií, po hlavní bitvě se zase z reproduktorů ozvalo co? No zase jenom snůšky keců. Tedy kdo tohle napsal a schválil... Na úplném konci se mi ještě dostalo představení velících a generálů spolu s jejich zkráceným CV, díky čemuž jsem měl možnost poznat, že po čtyřech hodinách neznám ani čtvrtinu z nich. O celém filmu dost vypovídající skutečnost. ~~~ Ano, pro Američany a jejich relativně krátkou historii to byly časy asi skutečně významné, bohužel já pro tuhle historii moc pochopení nemám. Navíc je snímek naprosto učebnicově-čítankově-encyklopedickou ukázkou filmu, který si setsakra zasloužil sestříhání přinejmenším o jednu celou hodinu. Zkrátit začátek, sestříhat zbytečné ukázky zdlouhavých akcí, vyvarovat se absolutně zbytečných žvástů a mohl to být výborný pohled zpět do historie severní části Ameriky. Jenže tady se někdo neuhlídal, nikdo někomu nedal přes prsty a vzal se námět, který byl válečkem rozválen na neskutečně dlouhé a tenounké těstíčko, ze kterého se upeklo něco bez chuti, co se drolí. Nikdy více v téhle verzi. Třeba to někdy někdo zase natočí, mnohem rozumněji. Zkrátit o hodinu, hodinu a půl a dostalo by to ode mě hvězdičku navíc, takhle prostě nemůžu. () (menej) (viac)