Réžia:
Stephen HopkinsKamera:
Peter LevyHudba:
Richard HartleyHrajú:
Geoffrey Rush, Charlize Theron, Stanley Tucci, Steve Pemberton, Nigel Havers, Lucy Punch, John Lithgow, Emily Watson, Stephen Fry, Miriam Margolyes (viac)Obsahy(1)
Píše se rok 1957. Mladé posluchače BBC uchvátí zábavné skeče "Šašků," skupiny komediálních anarchistů se sklonem k absurdnímu humoru. Jedním z géniů v této skupině je Peter Sellers (Geoffrey Rush), herec s nenaplněnými filmovými ambicemi, kterého až příliš starostlivá matka Peg (Miriam Margolyesová) nutí k agresivnějšímu sebeprosazování. Možná i díky tomu mladý herec uspěje a získá filmovou roli po boku italské krásky Sophie Lorenové (Sonia Aquinová), do níž se beznadějně zamiluje. Šťastně vdaná herečka ho sice odmítne, ale na jeho nenaplněné lásce ani na rozpadu manželství s Anne (Emily Watsonová) to nemůže nic změnit.
Sellers brzy začíná bojovat s osamělostí a depresemi, z nichž ho vytáhne až přítel Maurice Woodruff (Stephen Fry), který mu vytrvale shání práci (a výrazně si tím vylepšuje rozpočet). Úspěšný režisér Blake Edwards (John Lithgow) chce Sellerse obsadit do vedlejší role ve filmu "Růžový Panter" v hlavní roli s Davidem Nivenem. Sellers ale nakonec získá postavu inspektora Clouseaua, která ho konečně nasměruje na hvězdnou dráhu. Najednou se nabídky doslova sypou. Některé jsou velmi zajímavé, jak třeba ta, kterou mu udělá režisér Stanley Kubrick (Stanley Tucci). Ten totiž Sellerse přiměje, aby přijal hned několik hlavních rolí ve snímku Dr. Divnoláska, za které herec získal svou první oscarovou nominaci. Po neproměněné nominaci se zklamaný Sellers znovu uchýlí ke svému mentorovi Mauriceovi, jenž ho přesvědčí, aby přijal nabídku Blakea Edwarda na pokračování "Růžového Pantera" a návdavkem mu předpoví životní štěstí s "B. E."
Do Londýna přijíždí krásná švédská herečka Britt Eklandová (Charlize Theronová). Sellers ji omylem považuje za osobu z Mauriceovy předpovědi a začne ji pronásledovat. Po třítýdenním dvoření ji přivede před oltář. Několik týdnů po svatbě ale Sellers prodělá těžký infarkt, při němž se mu zastaví srdce.
Život a smrt Petra Sellerse je důvěrný pohled na jednoho z nejplodnějších světových komiků, který se díky mimořádnému nadání pro imitaci a improvizaci stal mezinárodní ikonou. Vydejte se pod režií Stephena Hopkinse a s Geoffreym Rushem v titulní roli na kaleidoskopickou cestu Sellersovým životem. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (98)
Neboj se kusnout do ruky ktera tě živí, za chvíli se objeví další s ještě větším soustem a ještě se jí bude líbit, že máš ostré zuby... tak nějak to říkala ve filmu Sellersova matka... myslím že bysme se tím měli všichni řídit a nebyli bysme tak připosranej národ :o) ()
Typický příklad filmu, který dostává ceny (a ne ledasjaké) a hvězdičky hlavně za svoje téma. Chaoticky zpracovaná biografie s nic neříkajícím sledem událostí ze Sellersova života a ještě několika dovysvětlujícími monology přímo na kameru, v nichž dostává filmařská chytrost definitivně na prdel. Stephen Hopkins nezvládá po všech stránkách a vydatně mu pomáhá i Geoffrey Rush. Rush nemá Sellersův komediální talent, a tak většinu času nevtipně šaškuje nebo přehrává "dramatické" pasáže. Jediná pozitiva: Zářící krása Chralize Theron a na televizní poměry velkorysá výprava. ()
Zlatá Palma - výběr ()
O životě Petera Sellerse, jeho smrti a především o jeho tvorbě (nebo hereckých inkarnacích, je-li vám to milejší) vím až na pár útržků houby, takže mi tento film co do informační hodnoty přišel docela přínosný, i když forma občas pohltila obsah. Hlavní potíž tu zřejmě spočívá v tom, že pro někoho obeznámeného s životními osudy tohoto velkého herce film nepřinese mnoho nového, spíš se stane snůškou scének bulvárního charakteru a Sellersových eufemisticky řečeno poklesků. Pro někoho jako jsem já, jde o místy dost zmatenou podívanou, protože jsem velmi často netušil, kdo je kdo a čím je tak zajímavý či významný. Ale úžasně to zbavuje iluzí o tom chlápkovi co ze sebe tak skvěle dělal dementa v Růžovém Panterovi (kterého mimochodem docela nesnáším) a úžasně se předvedl v Dr. Divnolásce...nebo Divnoláskovi, whatever. Ó ano, a pak je tu ta věc s niternými pocity Mistra Sellerse a jeho smýšlením o něm samém - to byla skutečně výživná podívaná, a jen mě utvrdila v názoru na tento film, který je pro mě především monstrózní exhibicí současného velkého herce (jehož jméno není určitě třeba vyslovovat) a další příležitostí kochat se nesčetnými půvaby jisté talentované herečky. Gratuluji režisérovi ke skvělému výběru představitelů minimálně těch hlavních rolí, ale nepůjdu nad 70%. ()
Peter Sellers v amoku likviduje hračky svého syna; Peter Sellers opouští manželku; Peter Sellers souloží s Britt Eklandovou… chtěli byste nějaký souvislý děj, nepospojovaný pouze osobou výtečně hrajícího Geoffreye Rushe, jenž přejímá také roli vypravěče a umocňuje tím všudypřítomný chaos? Zapomeňte. Tenhle pokus postihnout osobu Petera Sellerse zvnějšku i zvnitřku selhává na plné čáře. Některé scény jsou moc pěkně vizuálně řešené a dokázal bych si v jejich stylu představit nějakou dvacetiminutovou hříčku o člověku bez vlastního charakteru, jenže v kontextu celého díla nefungují. V kontextu díla nefunguje nic. Existuje samozřejmě i možnost, že Sellers tvůrcům posloužil pouze coby záminka k natočení mnohovrstevnatého alegorického díla o lidských tvářích a přetvářce… Stejně by ovšem šlo o film zmatený a nezajímavý. Ač by pak bylo zjevnější, proč Sophia Loren vůbec nevypadá jako Sophia Loren a Stanley Kubrick jako Stanley Kubrick. 40% Zajímavé komentáře: Gemini, Oskar, tron, Vronsky ()
V podstatě hodnotím tenhle film + komentář mého oblíbeného uživatele Oskar, dal jsem si to všechno na jednu hromadu a teď si troufnu říci, že znám Petera Sellerse lépe než svůj penis. ()
║Rozpočet $-miliónov║Tržby Celosvetovo $1,786,000║ /50%/ ()
Osobitá vize života jednoho muže, která se jistě rozchází v některých místech se skutečností (jak tomu občas bývá) kvůli větší dramatičnosti a překvapení diváka. Je to trochu škoda, ale přes excelentní výkon Geoffrey Rushe, krásnou Charlize Theron a příjemnou Emily Watson divák dostane film o muži mnoha tváří, který pravděpodobně nikdy nenašel tu svou. U několika filmů a v pár detailech je to příjemný snímek, který diváka dokáže poučit a naznačit několik spojitostí (např. Peter Sellers ve filmu Being there...), ale jinak jde o zvláštní vizi muže, který měl být trochu šílený a trochu geniální. Kde je pravda se asi nikdy nedozvíme, ale je příjemné zjistit pár zajímavostí o mistrovi svého řemesla, ale pokud ho nemáte rádi nebo ho dokonce neznáte (styďte se), raději film nechte na pokoji. ()
Jsou lidé, kteří věří, že to, co bylo odvysíláno v televizi, je pravda, jelikož to bylo v televizi. A jsou také lidé, kteří ví, co znamená umělecká licence a stylizace. Nebudu tedy marnit čas analýzou toho, zda tenhle film vypráví cosi o SKUTEČNÉM Peteru Sellersovi (zdravím kolegu Oskara:-)), jako poučený divák o tom vím své (mám totiž povědomí o existenci biografického mýtu), zaměřím se spíše na film samý - strhující studie člověka, který díky výchově a úspěchu v životě rozmělní svou osobnost ve svých filmových rolích, ke kterým utíká sám před sebou i ve svém soukromí (moment, kdy se má Peter vypořádat s rostoucí krizí svého manželství a vztahu a řeší ho útěkem do skříně a hereckou etudou na téma malý bezbranný chlapec - pidičlovíček). Tahle krize vlastní identity vrcholí ve chvíli, kdy se má postavit tváří v tvář komplexu byvším v životě s dominantní matkou - komunikuje s ní prostřednictvím své filmové postavy, jeho já zůstává skryto někde hluboko uvnitř daleko od bolestivé reality. Studie geniálního člověka, který je sám a zaplňuje svou samotu a prázdnotu náplastmi matérie, věcmi... A jako věci chápe i živé lidi včetně svých nejbližších... Jak řekla Peterovi přímo jedna z postav filmu: ,,Ten, kdo je osamělý, nemůže být nikdy šťastný..." (kapitola sama o sobě je doslova herecký koncert Geoffreyho Rushe, v některých momentech byl snad lepší než sám originál...) Strhující ,,autobiografický" film... ()
„Ocko, máš ma ešte rád?“ – „Ale iste anjelik. Ale nie až tak, ako Sophiu Lorenovú.“ Mám rád životopisné filmy, ale tento sa príliš nevydaril. Napriek odvahe všetkých zúčastnených (vrátane doteraz skôr hororového režiséra) je výsledok rozpačitý a to napriek čarovným scénam (pasáž, kedy sa Sellers v rozhovore dušuje, že „neukradol“ Davidovi Nivenovi RUŽOVÉHO PANTERA... sediac na jeho stoličke) a výrazným podporným postavám (Stanley Tucci ako Stanley Kubrick a John Lithgow ako Blake Edwards - hoci najlepšou postavou je mama Peg v podaní Miriam Margolyesovej). Paradoxne (alebo ani nie paradoxne) film doplatil na to, čo je o Sellersovi najznámejšie a čo vystihuje scéna v lietadle: „Prepáčte, ale nie ste vy náhodou Peter Sellers?“ – „Dnes nie.“. Inými slovami, svojrázny Sellers bol známy tým, že mal milión tvárí. Alebo ani jednu. Tto nezahráte ani ak ste skvelý Geoffrey Rush, ktorý sa fakt snaží, ale toto neveírm, že mal niekto šancu dobre zahrať. ()
Hodne dobra biografie, coz je hlavne dany postavou o ktere je. Petera Sellerse nijak zvlast neznam a jediny filmy kde jsem ho videl je serie Ruzovy panter, takze nemuzu posoudit, do jaky miry je to pravdivy, ale po tomhle filmu mam chut sehnat si i jeho ostatni filmy. Hlavnim plusem filmu je jednoznacne Geoffrey Rush, kterej je prvnich 90 minut filmu od Sellerse k nerozeznani a je fakt dokonalej. Pak ke konci, kdyz uz je starsi sice spis pripomina Rushe nez Sellerse, ale i tak je to parada. Krom toho nevim jak vypadal starej Sellers. Kdyby do remaku Ruzovyho pantera dali Rushe a ne Martina mohlo to dopadnou uplne jinak. Ale i ostatni herci jsou skvely, hlavne me pobavil John Lithgow jako Blake Edwards a Stanley Tucci v roli Kubricka. Udalosti ze Sellersova zivota vidime ve filmu dost, ale bohuzel vse zacina az v dobe kdy dostava Sellers napad jit k filmu, takze nevidime jeho detstvi, ale na druhou stranu, to nejzajimavejsi je prave jeho kariera. Jedine drobna vytka k filmu je, ze jednotlive udalosti na sebe obcas moc nenavazujou a jsou to vice ci mene dulezite scenky ze Sellersova zivota, tady mi hlavne chybelo vic z nataceni jeho filmu. Ale je fakt, ze kdyby mel tenhle film zahrnout komplet vse z jeho zivota, tak by tu byly jednak nedulezite a nudne sceny a jednak by mel film zhruba 10 hodin. Na to, ze to je televizni film, je obsazeni a vyprava fakt paradni a ja nemuzu jinak nez dat 5*, protoze jsem se bud smal a nebo se zaujetim sledoval Sellersuv zivot, ktery byl diky faktu, ze neobsahoval vse, svizny a zajimavy, ale je to hlavne diky Geoffrey Rushovi. Navic je dobre, ze film nam necpe jesli byl Sellers dobrej nebo spatnej clovek a ukazuje jak ty prijemne, tak ty neprijemne stranky jeho osobnosti a casti jeho zivota. ()
POZOR! MŮŽE OBSAHOVAT SPOILERY! Tohle bude asi dlouhý komentář. Omlouvám se, nechci unavovat, ale už dlouho jsem toho neměl tolik na srdci. Shrnout skutečný život do filmového příběhu vyžaduje vždycky jeho zhutnění, prostříhání, domýšlení atd. To beru. Jenže v tomto případě se to vymklo kontrole a filmaři vytvořili monstrum. Jakéhosi paralelního Petera Sellerse, který má s reálným málo společného. Místy k tomu došlo z touhy po senzaci, častěji ale z neznalosti a dokonce lenosti zjistit si o subjektu nějaká fakta. Ale jedno po druhém. OSOBNOST PETERA SELLERSE - Kdokoli se rozhodne o ní mluvit, psát či točit, pohybuje se od začátku v oblasti mýtů a legend. To ví každý, kdo se o něm kdy pokusil napsat článek, načež zjistil, že ta kvanta vyhledaných informací se téměř beze zbytku vzájemně vylučují a drtivá většina z nich se zakládá na tak či onak emotivně podbarvených a evidentně "vylepšených" historkách. Sám Sellers o sobě mlžil, jak se dalo, a výpovědi jeho manželek a dětí jsou, jak se říká, každý pes jiná ves. Pokud se dá něčemu bezvýhradně věřit, jsou to úřední listiny, uvádějící fakta o jeho narození, sňatcích, rozvodech, zdravotních komplikacích a smrti. Film se (zřejmě v souladu s předlohou) opírá o zcela jiný zdroj - fámy. O Sellersově osobním životě ochotně zpravoval veřejnost bulvární tisk a jeho takzvaní "přátelé" z branže, což není zrovna důvěryhodná komunita. Mnozí z nich se po celou kariéru vesele vozili na Peterových šosech a po jeho smrti plynule navázali statutem "odborníků na Sellerse" v dojemných knižních a televizních vzpomínkách. Vyprávěli a vyprávějí o něm všemožné pikanterie, nevynechávajíce žádný detail. A nikdy nezapomenou připomenout, že oni jediní Sellersovi rozuměli. Tak se dostaly do oběhu "zaručeně pravé" historky o Sophii Lorenové (že se do ní zamiloval, je možné, že se kvůli neexistujícímu románku rozvedl, je zřejmě blbost), o jeho osobním jasnovidci (jak příznačné, že nejzápornější postavou filmu je právě ta, která jediná stojí mimo "přátelskou a přející" filmovou branži), o tom, že kvůli němu se na Casinu Royale vystřídalo 7 režisérů (ve skutečnosti vyměnil jediného; 5 jich bylo od samého začátku, protože se točilo souběžně v několika místech světa s různými dalšími hvězdami), že nenáviděl Clouseaua... RŮŽOVÝ PANTER Když pominu, že už při zrodu postavy v letadle do Říma slyšíme inspektorovu frankoangličtinu, která se ve skutečnosti zrodila až s druhým dílem, nelze přehlédnout řadu dezinformací v cause Sellers kontra Blake Edwards. John Lithgow sice hraje Edwardse jako blazeovaného narcise, ale dělá to navzdory scénáři.Blake Edwards-filmová postava totiž přichází na scénu vždy jako trpělivý spasitel Peterovy kariéry. Jako muž, který si může vybírat a kterému krutý Sellers vytrvale hází klacky pod nohy. O tom, že kariéra Mr. Edwardse v 70. letech dávno žila z úroků a panteří návrat byl pro něj stejnou existenční nutností jako pro Sellerse, se zde taktně mlčí. "Dojemné" závěrečné titulky o dozvucích hercovy smrti rovněž pomíjejí, že tentýž Blake Edwards bezprostředně po Peterově konci nabídl nerealizovanou Romanci Růžového pantera Dudleymu Mooreovi a teprve poté, co Mooore odmítl hrát Clouseaua, Edwards slátal dohromady "poctu Peteru Sellersovi" Stopa Růžového pantera. Filmová prezentace jejich vztahu, která jde ve všem na ruku verzi Blakea Edwardse, se dá chápat jako strach z možné reakce dosud žijícího člověka, který nejde pro žalobu daleko. Zřejmě i to je jedním z důvodů, proč film ani slůvkem nezmíní něco tak důležitého, jako byla AUTORSKÁ TVORBA PETERA SELLERSE Že Clouseaua nenáviděl, je vcelku zřejmý nesmysl, protože Sellers tu postavu stvořil. Její charakter, masku, kostým, akcent, vše. Malér byl v tom, že práva vězela v rukou Blakea Edwardse a Maurice Richlina, takto autorů scénáře k Růžovému panterovi (1963). V praxi to znamenalo, že zatímco Edwards mohl teoreticky obsadit Clouseaua někým jiným, Sellers v něm nemohl pokračovat, aniž by se vysmekl z Edwardsovy kurately (ačkoli o tom snil a před smrtí vlastní panteří film plánoval). Sellers byl ostatně vždycky autorský komik, už od časů rozhlasové Goon show přes různé tv pořady až k řadě filmů, kterési napsal nebo je i režíroval. Ani slovo o tom v této "biografii" neuslyšíte, ačkoli si osobně myslím, že touha po absolutní kontrole nad projekty a nemožnost toho docílit byly pravděpodobnými příčinami Sellersových mnoha konfliktů a excesů, o depresích nemluvě. Film Mr. Topaze, který režíroval, propadl a on už nikdy nedostal šanci to zkusit znovu. Přesto se na spoustě filmů autorsky podílel, ať už to je či není uvedeno v jejich titulcích. Film o tom mlčí. Tak například epizoda s Dr. Divnoláskou: Stanley Kubrick přijde za Sellersem s hotovým scénářem, nabídkou na čtyři role a prosbami, neboť po úspěchu Pantera mu prý studio nedovolí natočit film bez Sellerse. Načež Peter dělá drahoty a vyzuje se aspoň ze čtvrté role. Tak to už je čirá fikce. 1.) Že byl Divnoláska uveden až po Panterovi, je shoda okolností, ale pracovalo se na něm už 2 roky. 2.) Peter Sellers byl u samého zrodu projektu, obstaral mu vhodného scénáristu a udělal z něj komedii. Ten film se psal od začátku jako Sellersova exhibice. 3.) Major Kong (kterého nehrál kvůli zranění, podle zdejší verze fingovanému), byl Texasan právě proto, že Sellers uměl vtipně napodobit texaský akcent. Takže zdejší scéna, kde zuří, že Konga hrát nemůže, protože tento hlas v sobě prostě nemá, je čiročirý výmysl. ČAS je entita, s kterou film zachází velmi volně, viz případ Divnoláska, ale i jiné. Vrací-li se po dlouhé pauze Růžový panter, vrací se zde filmem Růžový panter znovu zasahuje (1976), ačkoli mu předcházel Návrat Růžového pantera (1974). O Večírku se pro jistotu mlčí. Hon na lišku (1966) se podle této verze začal točit zhruba rok po Casinu Royale (1967). Blake Edwards v roce 1978 říká, že se Sellersem pracuje 20 let (ve skutečnosti 15) atd. atd. Koho pak překvapí, že Sellersovy filmové děti v průběhu tří let nezestárnou ani o den? GEOFFREY RUSH je důvodem těch 2*. Maska a kostým dokážou divy, ale je úžasné, jaké proměny dosáhl hereckými prostředky. Jak perfektně napodobil chůzi a hlas každé ze Sellersových postav... A je to právě jeho zásluha, že Peter Sellers není jen sociopatickým monstrem, ačkoli autoři udělali všechno pro to, aby jím byl. Mrzí mě, že to vše Mr. Rush nemohl předvést v lepším filmu. Tento je tak lživý a lhostejný k objektu svého zájmu, že za nějakých 20-30 let jistě někdo pečlivější natočí jiný, lepší film o Peteru Sellersovi. Ale pochybuju, že s tak dokonalým protagonistou. 40% () (menej) (viac)
Nedávno jsem v Reflexu četl Sellersův portrét od Tomáše Baldýnského. Bavilo mě to o trochu víc, než tenhle film ... ()
Zvláštní film. Zpracováním je zřetelně vidět, že uvedené hypotézy o Sellersově komplikované osobnosti se nezakládají na faktech (částečně se mi vybavil Občan Kane). Dále netřeba nic dalšího dodávat, pouze odkáži na Oskarův vyčerpávající komentář. Na závěr jen dodávám, že 3* především za Geoffreyho Rushe a jeho dvě filmové (ex)manželky (Emily Watson a Charlize Theron). ()
Můj pohled na film je kombinací přístupů a komentářů Oskara a Radka99. Jak uvádí právě Radek99, jako "studie člověka, který díky výchově a úspěchu v životě rozmělní svou osobnost ve svých filmových rolích, ke kterým utíká sám před sebou i ve svém soukromí" je to vynikající a provokativní, jenže mnozí diváci budou film považovat za skutečnou biografii Petera Sellerse a v tomto ohledu je film přece jen zavádějící. Ne že by se mnohé motivy v jeho životopise neobjevily, ale je to negativně jednorozměrné, takže z toho Sellers vystupuje spíš jako talentovaný sociopat, což neodpovídá skutečnosti. Byl to vynikající umělec a talentovaný autor, který udělal strašně velký kus práce už v rozhlase a stál na počátku procesu, který později završili Monty Pythoni. Na televizní film je to precizní práce se slušným rozpočtem a především vynikajícím výkonem Geoffreye Rushe v hlavní roli. Vzhledem k tématu se nabízí srovnání s Formanovým Mužem na Měsíci, kde měl ale Forman usnadněnou pozici právě tím, že Andy Kaufman byl mnohem méně známou postavou, a tak mohl scénárista i režisér v jeho případě fabulovat bez zábran. Život s Andy Kaufmanem musel být taky v mnoha ohledech svízelný, až nesnesitelný, ale protože se tvůrci nesoustředili na tu zápornou stránku jeho osobnosti, vznikl pábitelský poetický film se sympatickým hrdinou. Petera Sellerse by faktů neznalý divák po zhlédnutí tohohle filmu poslal patrně do pekel. Celkový dojem: 80 %. ()
Kdyby se Geoffrey Rush narodil v den smrti představitele inspektora Clouseaua, začnu snad věřit na reinkarnaci.. Rozporuplně přijímaný ani ne tak životopis, jako spíše soubor hodně zkreslených a přibarvených střípků ze života náladového maminčina dítěte, které odmítalo vyrůst. Oskar ve svém vyčerpávajícím komentáři píše o filmu jako o jakémsi vyobrazení paralelního P.Sellerse a to se mi právě na Hopkinsovi líbí. Vždyť začátek i konec jasně naznačí, že stěží existuje člověk, který by byl vpuštěn do mistrova karavanu a mohl tak se vší upřímností říct: „Byl jsem při tom..“ ()
Je fajn si připomenout, jaká to byla zrůda. ()
V životě by mě nenapadlo, že Peter Sellers byl takový, jak je zobrazován ve filmu. Ale to je asi mou nedbalostí. Jinak je to průměrný životopisný film s výtečným výkonem Geoffrey Rushe. Ten mě sice nepřesvědčil tak, jako v Shine, ale i tak dobrý ()
Životopisný snímek o jednom na míru nehledícím herci, který se chtěl vymanit sám ze své všeobecně známé figury, díky které nakonec utkvěl v myslích nás všech. Jeho si nechám ve své mysli jako inspektora Clousseaua, nepotřebuji tam mít pana Sellerse. Škoda jen, že neunesl tíhu života, že neuměl spokojeně žít, že si nechci pamatovat příliš onu osobnost, jen jednu z jeho postav, škoda.!!! :-( Ps: Výkon pana Rushe je nepřekonatelný, skvělý obraz Sellersův. ()
byl to hajzl. ()
Reklama