Réžia:
Quentin TarantinoScenár:
Quentin TarantinoKamera:
Robert RichardsonHrajú:
Brad Pitt, Mélanie Laurent, Christoph Waltz, Eli Roth, Michael Fassbender, Diane Kruger, Daniel Brühl, Til Schweiger, Gedeon Burkhard, Jacky Ido, B. J. Novak (viac)Obsahy(4)
Bolo - nebolo v nacistami okupovanom Francúzsku... Vitajte v Druhej svetovej vojne podľa Quentina Tarantina, kde historická realita ustupuje ľahko brutálnemu rozprávkovému rozprávaniu jedného z najkontroverznejších filmárov súčasnosti... Nemeckých vojakov ešte neprestali bolieť nohy po smelej invázii do západnej Európy, keď mladučkej Shosanne priamo pred očami nemecký dôstojník Hans Landa vyvraždil celú rodinu. Ona sama len tak-tak unikne do Paríža, kde sa ukryje pod novou identitou prevádzkovateľky kina. Na inom mieste hákovým krížom rozkopanej Európy sa pod vedením ľahko vulgárneho amerického poručíka Aldo Rainea formuje nezvyčajná vojenská jednotka. Úlohou jej členov je nielen prežiť na území plnom nacistov a ich prisluhovačov, ale zároveň likvidovať ich elity tak efektne, až sa medzi nimi začne šíriť strach a panika. Hovoria si Bastardi a práve ich čaká tá najťažšia misia, ktorá môže úplne zmeniť priebeh vojny. V jednom parížskom kine sa chystá premiéra nového nemeckého propagandistického eposu a tejto udalosti sa má zúčastniť celý rad nacistických špičiek, možno aj samotný Hitler. Úlohou Bastardov bude preniknúť na akciu a ukázať šéfom Tretej ríše, aké to je, keď je človek mŕtvy. Ale nepočítajú s tým, že priamo pod svetlami premietačky spriada svoj plán pomsty za smrť blízkych ešte aj osirelá Shosanna. A keď sa jeden geniálny plán na spáchanie atentátu pretne s iným skvelým plánom, výsledkom môže byť ešte geniálnejší - neúspech. (TV JOJ)
(viac)Videá (4)
Recenzie (3 156)
Což o to, mně by veřejná onanie nevadila, ale měla by stát za to. Když na mě Quentin vytasí takovouhle žížalku, tak nemůže čekat, že se nebudu mlátit smíchy. Shoshanna si nepochybně zasloužila svou pomstu, ale nevím, co jsem komu udělala já, že jsem si zasloužila půltřetí hodiny namachrovaných žvástů. I tak je to samozřejmě pořád snesitelné, zvlášť s představou, co s tím mohl napáchat některý Tarantino wannabe a kreace Christopha Waltze, um maestra Morricona a pár povedených scének v čele se Stiglitzem a Pittovým pokusem o italský akcent tomu chvilkami dodají i šťávu, ale zbytek hereckého osazenstva má pod nohy naházeno příliš mnoho klacků, takže Gedeon Burkhard nedostal šanci dokázat, že má na víc než na otírání Rexových slin, to, co bylo spácháno na postavě Tila Schweigera, už bych klasifikovala jako válečný zločin a Melanie a Helen jsou femme fatale asi jako Hannibal Lecter vegetarián. Jestli to mělo vzbudit chuť skalpovat si svého nácka (kdyby jen ti kokoti nechodili v reálu dohola...), tak já jsem spíš měla chuť vzít letlampu a zajistit, abych se už víckrát u Tarantina nenudila k smrti. ()
Hanebný pancharti jsou Tarantinovo nejlepším filmem, dál nemá téměř smysl cokoli dodávat... Jak je u něho zvykem, pečlivě nastudoval daný žánr a natočil dokonalou kopii evropského válečného filmu (navíc spíše francouzsky konverzačního než americky akčního) s řadou přesahů a nejen žánrových vychytávek (westernové představení panchartů s detaily očí a obličejů jednotlivých hrdinů, westernová hudba, akční zastavovačky obrazu atd.), to, jak objeví víceméně lokálního rakouského herce Christopha Waltze a udělá z něj snad nejsližtějšího záporného hrdinu v dějinách válečného filmu je úchvatné, navíc očividně napsal skutečně originální a dobře vypointovaný příběh (z hlediska Američana je úctyhodné jednu z dějových linií založit na rozdílnosti německých akcentů), který sice popírá skutečné reálie a historicitu dané doby, ale zase se opravdu hodně osobitě vypořádává s mnohdy neuchopitelným fenoménem holocaustu - myslím, že Quentina Tarantina musí mít Židé za takovýto druh židovské pomsty (scéna v kině je až infernální) skutečně v oblibě, já ho mám (po těch několika hluchých letech) znovu také - ti němečtí pancharti potřebovali dostat od těch hanebných židovských panchartů pořádně na frak... A v intencích dnešní audiovizuální kultury: - pozor spoiler - Zabili Hitlera, ti pancharti! :-) Při druhém zhlédnutí jsem si uvědomil, že celý film je také Tarantinovou poklonou médiu zvanému film, neboť je celý doslova prošpikovaný odkazy k dobové německé a americké kinematografii, ten člověk toho musel neskutečně moc načíst a nakoukat... PS: Tak mne napadá, že bych hrozně rád viděl druhý díl, ale hlavní hrdina by tentokrát musel být fiktivní Simon Wiesenthal, lovec nacistů, kterého by samozřejmě hrál zase Brad Pitt... :-) ()
Na film jsem se netěšila, a tak jsem si tak trochu tajně říkala, že když se na něj netěším, mohl by mě bavit. Omyl, nebavil. Nebo dobře; pár scén opravdu bylo dobrých, ale zbytek filmu, zbytek těch 140 minut? "Proč zívám? Proč se otáčím po ostatních? Proč přemýšlím o tom, co mám umět zítra do školy? Moment, co tu vlastně dělám? Aha! Koukám na film... o čem že je tem film?". Netvrdím, že herci nehráli dobře, naopak, někteří zahráli prvotřídní psychouše, ale to mi nestačí. Z tohohle filmu jsem naprosto ospalá, neuspokojená, ba co víc, i trochu znechucená. A není to těma scénama, kde někoho mlátí - to jsem si i dokonce říkala, že jestli mu tou basetbalovou pálkou tu hlavu neroztříská, tak tomu dám o hvězdičku méně... Vysvětlete mi, prosím, co je na tom filmu tak dobrého! Já tam fakt nic nevidim, když nepočítám pár scén a fakt, že se opravdu používalo několik jazyků. Kdybych ten film neviděla, o nic bych nepřišla, ve svém životě bych nebyla o nic ochuzena, naopak si připadám, že ten film mě obral o dobrých 140 minut, a to není zanedbatelná dávka času. Takže prostě víc tomu nedám, i kdyby mě na kolenou prosili!! X-D ()
Moje nejoblíbenější Tatantinovka. Úžasně trojjazyčně konverzační, fantaskně historická, nadpozemsky dobře obsazená (ach ten Pitt 💕), s přesnou dávkou explicitního násilí, hlášek a humoru. Židovská pomsta náckům, jak s ní mohl přijít jedině Quentin... Dechberoucí lekce v bastardím dějepisu. ()
Film filmaře, který miluje filmy. Tarantinova syntéza béčkové estetiky došla (prozatím) nejzazšího stádia formou válečného opusu, kde je místo pro citace, vlastní ego i závěrečnou kapitolu dějepisné revize, která kdyby si celou dobu nedělala legraci z těch předchozích, těžko by došla pochopení. Příjemné překvapení vlastních očekávání. ()
Galéria (125)
Fotka © Universal Pictures Vidéo France
![Nehanební bastardi - Covery](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/166/176/166176005_7ba414.jpg)
Zaujímavosti (191)
- Na začátku filmu přichází Hans Landa (Christoph Waltz) k rodině farmáře Perriera LaPadita (Denis Ménochet), aby zde našel uschované Židy. Při vstupu do domu stojí vedle sebe LaPaditovy tři dcery, přičemž dvě mají tmavé vlasy a oči a jedna z nich má árijské rysy. Landa projde hned kolem prvních dvou a pozdraví jen tu s blond vlasy a modrýma očima. (Jimmy15)
- Ve scéně, kdy Hans Landa (Christoph Waltz) sedí u stolu se Shosannou (Mélanie Laurent), tak se snaží přesvědčit se, jestli je Židovka, pomocí štrůdlu se šlehačkou. Důvodem tohoto pokusu je to, že pečivo bylo za druhé světové války vyrobeno ze zvířecího sádla, závin by byl s největší pravděpodobností vyroben z vepřového tuku. Židé ale nemohou pít mléko nebo maso, které není košer. (Jimmy15)
- Poručík Archie Hicox (Michael Fassbender) nazve operaci kino jako „Paris - When It Sizzles“ - shodný název má film Paříž v letním parnu (1964), který se vyznačuje velkým množstvím nečekaných, absurdních a nelogických zvratů. Krom milostné zápletky pojednává o ztroskotaném scenáristovi, který se na poslední chvíli snaží napsat scénář, dílo se mu však nedaří. Ve filmu se také vyskytuje významná společenská událost pořádaná producentem, a je v něm vyhrožováno zničením filmových kopií. (Mirokukii)
Reklama