Réžia:
Robert AltmanScenár:
Ring Lardner Jr.Kamera:
Harold E. StineHudba:
Johnny MandelHrajú:
Donald Sutherland, Elliott Gould, Tom Skerritt, Sally Kellerman, Robert Duvall, René Auberjonois, David Arkin, Jo Ann Pflug, Gary Burghoff, Fred Williamson (viac)VOD (2)
Obsahy(2)
Do mobilní chirurgické nemocnice MASH 4077, kterou americká armáda umístila nedaleko frontové linie, je převelena dvojice nových lékařů. Jak kapitán dr. Benjamin Franklin Pierce, zvaný Hawkey, tak kapitán dr. Augustus Bedford Forrest, přezdívaný Duke, nemají vůbec žádnou vojenskou morálku a neuznávají armádu. Svým postojem sice nepřispívají k udržování vojenské disciplíny, na druhé straně svérázným humorem a zvláštním druhem kolegiality napomáhají sobě i ostatním lépe přežít v drsných podmínkách války, daleko od domova… Černou komedii z korejské války natočil režisér Robert Altman. Film vznikl v době odporu proti účasti vojenských jednotek USA ve Vietnamu a diváci aktuální zpracování tématu i jeho kvalitu ocenili. Získal Oscara za nejlepší scénář (Ring Lardner Jr.). Inspiroval také vznik jeho televizní seriálové podoby pod názvem M*A*S*H, jež se po jedenáct sezón s úspěchem vysílala nejen v USA, ale i v zahraničí...
Osamělý ironik, společenský provokatér a demystifikátor za filmovou kamerou – to je jeden z nejvýznamnějších světových tvůrců – scenárista, producent a režisér Robert Altman (20. 2. 1925 – 20. 10. 2006). Je také považován za důležitého zakladatele amerického nezávislého filmu a osobnost podporující mladé filmaře. Přestože původně vystudoval techniku, pokoušel se prosadit v rozhlase, později v rodném Kansas City založil vlastní produkční společnost, podílel se na natáčení mnoha krátkých snímků a pak dalších deset let pracoval v televizi jako režisér a autor seriálů. Po snímcích Delikventi a Odpočítávání se Robert Altman prosadil jako filmař právě až černou komedií z korejské války MASH, natočenou v roce 1969. Tímto dílem naznačil vlastní režijní styl: směs výstřednosti, nadsázky, překvapivého a ostrého pohledu na vztahy v rodině a společnosti. Po celou svou další kariéru se pokoušel bořit a ironizovat americké mýty, společenské stereotypy a schemata, stejně jako nemilosrdně kritizoval praktiky médií. Svět Divokého západu zesměšnil ve filmech McCabe a paní Millerová, Buffalo Bill a Indiáni. Do prostředí módního průmyslu nacílil snímek Pret-a-porter, zatímco v Hráči dokonale zkompromitoval hollywoodskou továrnu na sny. Do společenských a rodinných vztahů míří jeho Tři ženy, Dokonalý pár, Svatba či Prostřihy. Pro své režijní plány dokázal skvěle využít zaběhnuté filmové žánry, například krimi v titulech Zloději jako my, Perníkový dědek a Dědictví tety Cookie. K většině svých filmů si psal scénář, anebo se na něm alespoň významně podílel. V roce 2006 byl tento významný filmař členy Americké filmové akademie oceněn Oscarem za celoživotní dílo.
(Česká televize)
Videá (1)
Recenzie (303)
No né, nemůžou se na mě tvůrci zlobit, ale tohle je strašný. Beru je, že natočili tenhle film, a pak vznikl jeden z nejgeniálnějších seriálů, ale pořád nechápu, že ten seriál vůbec spustili. Vždyť ten film je příšerný. Bere se příšerně vážně. Vtipných scén tam moc není. Jedna debilnější postava než druhá, nikdo ze všech těch herců není sympatický a já vlastně nevím z čeho mám mít radost. I ty jindy supr pitomý kecy, tady jsou ubohý. Jediné z čeho mi ten film dělá radost je hudba. Ta je jediná nezměněná. Na seriálové postavy si to ale nemůže hrábnout ani omylem. Ti jsou totiž někde úplně jinde. Divím se, že ten film mohl tenkrát někoho vůbec zaujmout. Když si přitom uvědomím, že i samotný seriál měl problémy, aby se vůbec v Americe chytl. I tak ale započal jednu z válečných legend. Jsem ale rád, že jsem film viděl až tak pozdě. Seriál je prostě pořád nepřekonatelný a Alan Alda navždy zůstane oním Hawkey Pearcem! ()
Skvělý film, výborně komponovaný, s působivou hudbou a věrohodným hereckým obsazením. Jistě je možno porovnávat jej se seriálem (ten ostatně patří k mým nejoblíbenějším), ale přeci jen jsou to různé žánry a širší škála témat, větší počet perspektiv, emocí a nálad u seriálu (umožněný pochopitelně jeho rozsahem) je ve filmu nahrazen větší sevřeností, expresivitou a nekonvenčností, která byla naopak v seriálu vzhledem k předpokládanému „rodinnému“ publiku potlačena. Pakliže by tedy takové porovnání vyústilo ve vyzdvižení některého z nich, nevyjádřilo by jeho vyšší hodnotu (či její dojem), ale spíše by poodhalilo divákův vkus. ()
Když už to tu píšou všichni, tak já taky: seriál jsem ještě neviděl, protože mi vždycky utekl první díl a rád sleduju seriály od začátku. Film se mi líbil spíš na tři a půl. Trochu mi vadilo, že nebyl kompaktní, že byl složen z trochu nesourodých scének, z nichž některé mě bavily (rozhlas, sprcha), některé ne (Japonsko, americký fotbal). Obsazení mi přišlo dobré, ale jak říkám - seriál jsem neviděl, tak se k tomu asi nemůžu moc vyjadřovat. Vyloženě libové jsou závěrečné "titulky". ()
Reflexia vojny pohľadom tých, ktorí sa na ňu vôbec nehrnuli. Ich vlastenecké nadšenie začína aj končí na operačnom stole. Mimo to sa snažia užiť si čo to dá a zabaviť sa na účet tých, čo sú príliš zažratí do armádnych povelov a príručiek, čo zbožňujú dodržiavanie príkazov a zákazov. Skvostný výsmech ambicióznym zmrdom, snažiacim sa všemožne odstaviť podrývačov ich autority. Poznámka: Seriál vo všeobecnosti prirodzene boduje viac. Ideologická mašinéria masovej zábavy je totiž vždy účinnejšia, pretože sa zameriava na čo najširší masový príjem. Seriál dokázal ostro absurdné posolstvo filmu zmäkčiť, sústredil sa na charaktery postáv a ich "nesmrteľné hlášky" (čítaj drísty) a prostredie tábora ako keby poľudštil. Aby to vyzeralo šmrncovnejšie, vypreparoval z filmu len humorné scény a prilepil na ne stovky ďalších gagov. Pobyt v Kórei tak pôsobil podľa seriálu takmer ako nejaká vidiecka selanka. ()
Jak mě seriál celé mládí bezmezně bavil, tak musím nyní uznat, že oproti filmu je jeho humor velice prvoplánovitý. altman nechává vše vyznít do ztracena, pointy jsou nenápadné, dialogy se překrývají až do nesrozumitelnosti (což je obecně u altmana dost problém pro neangličtináře, protože do titulků se to nenacpe), a absurdita graduje. Leitmotiv s textem "That suicide is painless" je v groteskně nereálné scéně sebevraždy naprosto odzbrojující... ()
Galéria (98)
Zaujímavosti (50)
- Po sestříhání přišel snímek vedení společnosti ještě pořád příliš krvavý. Nakonec se režisérovi přeci jen podařilo protlačit ho do kin. (hippyman)
- Scénáře se chopil Ring Lardner jr., jenž byl v minulosti dokonce na tzv. Černé listině a měl tedy dost důvodů být proti vládě a zřízení. (hippyman)
- I když jde o válečný film, vůbec se v MASH nestřílí. Paradoxně jediný výstřel zazní při ukončení poločasu v zápase amerického fotbalu. (Robbi)
Reklama