Réžia:
Marek PiestrakScenár:
Jerzy GierałtowskiKamera:
Janusz PawłowskiHudba:
Jerzy MatulaHrajú:
Krzysztof Jasiński, Iwona Bielska, Stanisław Brejdygant, Olgierd Łukaszewicz, Henryk Machalica, Leon Niemczyk, Jerzy Prażmowski, Hanna Stankówna (viac)Obsahy(1)
Filmový horor inspirovaný legendami o vlkodlacích byl natočen podle novely Jerzyho Gieraltowského. Příběh se odehrává v 19. století na panství Sieniawka. Maryna (Iwona Bielská) nenávidí svého muže, vlastence Kacpera Wosinského (Krzysztof Jasinski). Žena se po smrti převtěluje ve vlčici a svůdnou hraběnku Julii (rovněž Iwona Bileská). Dochází k mnoha záhadným jevům a objevují se i klasické prvky upírského hororu. Kacper teprve později pochopí, že kletba jeho zemřelé ženy se vyplňuje... (Mariin)
(viac)Recenzie (46)
Tohle muselo připadat divákům nepovedené i v době svého vzniku, ačkoliv nějak moc hororů tehdy v socialistických zemích neběželo, takže se bral každý pokus. Scenáristicky je to nejmizernější - nevíme dlouho a často kdo, proč, kde, kdy, a když už se člověk zorientuje, jsou najednou ty postavy zbytečné. Kamera má sice k dispozici zámky (jako budovy) s mnoha zajímavými chodbami a venku je zima, ale stejně to nemá atmosféru, jakou by člověk čekal, tu tísnivou, hutnou, nervózní. Teprve posledních cca 15-20 minut za něco stojí, ale k těm jsme se museli propracovat víc jak hodinovou nudou, kdy postavy chodí nebo jezdí sem a tam a pro děj to nemá význam. A i ten závěr kazí naprosto, ale naprosto děsivé triky, z nichž tak useknutá ruka někde u prsou husara je asi nejsměšnější. Celá historka zkrátka na celou hodinu 38 minut nestačila - jede strašně lineárně, bez nějakých zvratů a konfliktů. Asi si máme chvíli říkat, jestli jde o skutečné převtěleni, nebo Kacperovi hráblo, ale ani to není nijak přesvědčivě natočeno. A koneckonců mi chybělo, co se stalo s Kacperem - třeba se taky převtělil ve vlka? Ale to už bych na tvůrcích chtěl, aby moc přemýšleli. ()
Tento polský horor patří po umělecké stránce k tomu nejlepšímu, co bylo v žánru vytvořeno. Ačkoliv, pokud je mi známo, sami Poláci si tohoto filmu nijak zvlášť neváží, předčí i mnohou západní produkcí (Corman, Fisher). Spojuje v sobě prvky gotického hororu a romanticko – povstalecké atmosféry 19. století s legendami o vlkodlacích. Je tu velmi dobře vytvořeno pochmurné prostředí i démonická postava neřestné svůdnice. Spolu s filmy SVETO MESTO a PJUSCHYE KROV řadím k nejlepším hororům produkce slovanských zemí. ()
Drahý spolukomentujúci, nehnevajte sa na mňa, ale pokladať tento snímok za horor znalí svojho mena, niečo, čo viacerí užívatelia nazývajú hororom svojej doby ( aspoň teda čo sa týka železnej opony ), je véééľmi nadnesené. Nevidel som tam nič strašidelné, nič za gule trhajúce, nič čo by mi sprostredkovalo zážitok, hodný tohto žánru. Nemám nič proti východoeurópskym pokusom o temný horor ( príklad za všetky PANNA A NETVOR ), ale tento proste nevyšiel. ()
Jeden z pamätných hororov, ktoré vznikli v bývalom východnom bloku, ktorý si zakladá na postupnej gradácii deja a na mrazivej atmosfére . Vlčica je vlastne strašidelná gotická historka o prekliatej grófke zo zámku, ktorá sa z nevyjasnených dôvodov mení na vlčicu. Aj protagonista Wosinski je v podstate romantický hrdina, ktorý vzdoruje neznámej hrôze. Tento poľský horor narába s tajomstvom, obsahuje veľa znepokojujúcich podnetov, ktoré držia diváka v napätí až do prekvapujúceho a otvoreného konca. Navyše spracováva niekoľko zaujímavých tém ako posadnutosť, kliatba a odvrátenie od cirkvi, ktoré nikdy nestrácajú na diváckej atraktivite. A ešte: príšerné vytie vlčice v snehovej búrke je zvukom, na ktorý sa len tak ľahko nezabúda. Nazdávam sa, že Vlčica je aj s odstupom času pôsobivým diváckym zážitkom. Dávam 5 hviezd, a nielen z nostalgie. ()
Když jsem se o tom filmu dozvěděl, přišlo mi to jako potenciální pecka - polský horor z 80. let o ženě - vlkodlakovi? To znělo velmi slibně. Bezprostředně po zhlédnutí z toho ale mám rozporuplné pocity - je tam skutečně několik výborných momentů, při nichž člověku tuhne krev v žilách, bohužel by se ale v celém filmu daly s bídou spočítat na prstech jedné ruky, a zbytek je vyplněn jakýmsi velmi nezáživným dějem, který mě silně nebavil (navíc jsem se vůbec nechytal ohledně té politické omáčky okolo, protože mě polské dějiny nikdy nezajímaly), a celkově to skoro vůbec nemá žádnou strašidelnou atmosféru a vyloženě jsem se u toho nudil a táhlo se mi to neskutečně - abych byl nakonec v poslední scéně odměněn nádherným finálním rozuzlením-záběrem, ale jestli bych se na ten film podíval znovu, tím si skutečně nejsem jistý. Btw. ten děj mi trochu připomněl Klímovo romaneto Utrpení knížete Sternenhocha. ()
Galéria (14)
Zaujímavosti (2)
- Film sa nakrúcal v kaštieli Wodzierady pri Lodži a na zámku Smielow. (MIMIC)
- Film bol nakrútený podľa literárnej predlohy Jerzyho Gieraltowského. Režisér Marek Piestrak spomína, že z politických dôvodov bolo potrebné zmeniť obdobie, v ktorom sa film odohráva. Kniha popisuje tzv. Januárové povstanie z roku 1863, v ktorom agresormi boli ruské vojská. Piestrak situoval dej do roku 1848 na poľské územie okupované Rakúšanmi. (MIMIC)
Reklama