Réžia:
John CarpenterScenár:
Michael De LucaKamera:
Gary B. KibbeHrajú:
Sam Neill, Jürgen Prochnow, Julie Carmen, Charlton Heston, John Glover, David Warner, Bernie Casey, Peter Jason, Wilhelm von Homburg, Hayden Christensen (viac)Obsahy(1)
Pojišťovací vyšetřovatel John Trent (Sam Neill) je pověřen prozkoumáním náhlého zmizení fenomenálního hororového spisovatele Suttera Cane (Jürgen Prochnow). Ten má těsně před uzávěrkou své doposud nejlepší knihy, ale stále nedoručil poslední kapitolu. Trentovi se podaří lokalizovat zapomenuté městečko v němž spisovatel pravděpoodbně žije i čerpá inspiraci pro své zneklidňující příběhy. Spolu s Caneovou editorkou Lindou Styles (Julie Carmen) se vydávají po spisovatelových stopách. Začínají se kolem nich však dít podivné věci, občané městečka se chovají zvláštně a až nápadně připomínají postavy jednotlivých knih. Trent se domnívá, že jde jen o zvrhlý způsob jak upozornit na novou knihu, ale je tomu skutečně tak? (TobRieper)
(viac)Recenzie (381)
Počáteční atmosféra, která byla mystičtější s přibývajícím časem v opuštěném městečku, mi dávala naději, že tohle bude přesně ten typ filmu pro moji aktuální náladu a obecně můj vkus. Ovšem zanedlouho poté, co mi tohle problesklo hlavou, změnil se Carpenterův snímek v totální komedii, z níž se vytratila nejen atmosféra, ale také nějaká děsivost, jež by naháněla divákovi strach. Ve výsledku jsem měl tedy spíše negativní dojem, který však stále zachraňuje herecký projev Sama Neilla a Jürgena Prochnowa. Charlton Heston v malé roličce potěšil. ()
Carpenter opět na scéně se svýma rádoby strašidelnýma příšerkama. Bohužel po 17ti letech se nejedná ani o strašidelný ani o nějak kostýmově a efektově kvalitní snímek. Dříve to možná bylo strašidelné, ale v dnešní době je divák zvyklý na větší maso. Ze současného pohledu nic moc děj, nic moc horor, nic moc duchařina. Takže další ze starších, těžko hodnotících filmů. 3*, 17.4.2014, pc ()
Šílenství sice silně balancuje, jak už zde bylo několikrát zmíněno, na hraně těžkého kýče, ovšem v Carpenterově mystickém balení se to proměňuje spíše ve velkou výhodu. Režisér se nebojí vložit do hororových scén přiměřené množství absurdity, ani na chvíli neváhá zamotat divákovi hlavu a obestřít příběh neproniknutelným závojem, který až do poslední minutky zabraňuje prokouknout jeho konečné úmysly. Snímek má navíc ještě bezchybně vykreslenou atmosféru, démonického záporáka Prochnowa a jako vždy spolehlivého Sama Neilla, o něhož se může Carpenter kdykoli naplno opřít(včetně závěrečné scény). Podle mě jeden z nejzajímavějších hororů vůbec.. ()
Lovecraftovský kousek, kde si Carpenter dokázal udělat legraci ze sebe a své hudby i z mistra Kinga, ještě více doceňuji až po letech. Sam Neill zde předvedl ukázkovou studii šílenství, kterou si pak zopakoval v Horizontu události (1997). Fantaskní svět, do něhož se vrhá pojišťovák Trent, pozvolna odhaluje svoji temnou tvář. Ty náznaky jsou skvělé, asi snad lepší, než kdyby Carpenter vybalil vše naplno. Ale na rozličné potvory a chapadla samozřejmě dojde, byť hrůzu z nich tak trochu zastíní i reálný útok dobrmanů. Občas si jeden vzpomene na majstrštyk Věc, která se v několika obrazech připomene. Jen jsem měl pocit, že proti pradávnému zlu by asi kříže nepomohly, což nakonec pochopil i Trent. Hodnocení zvedám o jednu*, páč o víc už to nejde. ()
A reality is just what we tell each other it is, ... We fucked up the air, the water, we fucked up each other. Why don't we just finish the job by flushing our brains down the toilet?, ... Every species can smell its own extinction. The last ones left won't have a pretty time with it. In ten years, maybe less, the human race will just be a bedtime story for their children. A myth, nothing more ... ()
Galéria (28)
Zaujímavosti (18)
- Scénu, ve které Julie Carmen točí hlavou kolem dokola, ve skutečnosti natáčela hadí žena s maskou Juliina obličeje nasazenou obráceně. Při chůzi ji pak kvůli zakrytému výhledu naváděl štáb pomocí zvuků. (D3VIL)
- Název filmu je slovní hříčkou s názvem povídky H. P. Lovecrafta At the Mountains of Madness. Stručně jsou zmíněny i některé další motivy a postavy z Lovecraftova mýtu, např. Prastaří, Cthulhu, pan Pickman z povídky Pickman's Model a jiné. Údajně i dějová stavba filmu je inspirovaná Lovecraftovými literárními technikami. (gjjm)
- Cane řekne o kostelu, že to je "sídlo zla staršího než lidstvo a většího než celý známý vesmír". Tato věta pochází z Lovecraftovy povídky The Haunter of the Dark. (gjjm)
Reklama