Réžia:
John CarpenterScenár:
Bill LancasterKamera:
Dean CundeyHudba:
Ennio MorriconeHrajú:
Kurt Russell, Wilford Brimley, T.K. Carter, David Clennon, Keith David, Richard Dysart, Charles Hallahan, Peter Maloney, Richard Masur, Thomas G. Waites (viac)VOD (3)
Obsahy(1)
Vědce z americké výzkumné stanice na Antarktidě vystraší vrtulníkový nájezd jejich norských kolegů, kteří se marně snaží zabít prchajícího psa. Lov dopadne neúspěšně a Norové zmizí bez toho, aby situaci Američanům vysvětlili. Ti však postupně zjišťují, že se psem není něco v pořádku. Je totiž infikovaný mimozemským virem, který pro sebezdokonalování využívá tělesné schránky (nejen) lidí a vůbec mu není proti mysli na svých hostitelích ledacos „zkoušet“. A tak vědcům nezbývá nic jiného než vzít do rukou plamenomet, věřit jenom sobě a být stále ve střehu – v kterémkoli z nich se totiž může skrývat „věc“... (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (1 552)
Priznávam bez mučenia, že mňa horrory nikdy nebrali, aj keď- musím uznať, tento je z iného súdka. Napätie sa stupňuje od úplného počiatku filmu a speje do jedeného z dvoch predpovedateľných koncov. Na môj vkus bola "vec" až príliš preumelkovaná a na americkej polárnej výskumnej stanici bolo až príliš veľa dynamitu ....ale oli.G ma presvedčil ))) ()
Tak se začínám seznamovat s filmy Johna Carpentera a musím říct,že mě zatím nic z jeho tvorby nezklamalo. Tenhle sci-fi horor je jedním z nejlepších, které jsem zatím viděla. Oni si tam žijí v takové pohodě a to na takovém místě,které není pro každého určitě to nejpříjemnější. Ani netrpí žádnou ponorkovou nemocí, což je obdivuhodné,všude okolo jen sníh,led,velká zima, tma. A pak mezi ně vstoupí Něco( Tvor ).Už se nemůžou spolehnout jeden na druhého najednou je tu každý sám za sebe,ale přestávají věřit i sami sobě. Něco je stále mezi nimi a oni ví,že nemají žádnou šanci přežít. ()
Můj první horor, mé první noční můry. DÍKY Johne. ()
Tohle už dneska nikdo nenatočí. Carpenter si po Halloweenu připsal další těžkej zářez na pažbě v hororovým žánru. Dokážu si představit jak film působil na diváka v době svého vzniku, ale on se neztratí ani v době dnešní která je plná levných a směšnými digitálními triky přecpaných variací na různá klasická díla. V atmosféře jeden z nejlepších filmů i díky neskutečně padnoucí hudbě. Snad jenom pocit občasné rozvleklosti děje a trochu nedotažený konec neprocpe tento snímek na plný počet, ale nevadí i tak je to nářez.90% ()
Fanúšikovské pomrknutie k verzii Howarda Hawksa a Christiana Nybyho z roku 1951 spravil John Carpenter už v inej svojej legendárnej pecke, Halloweene. Jeho postavy totiž pozerali v televízii práve tento slušný, no podľa môjho názoru nijako výnimočný sci-fi horor. Na rozdiel od prvého spracovania, kde bol mimozemšťan iba klasickým monštrom vraždiacim posádku polárnikov, sa rozhodol Carpenter držať vernejšie poviedky, z ktorej oba filmy vychádzajú. Vrátil späť do hry schopnosť Veci meniť svoju podobu a tým pádom sa mu podarilo pracovať s látkou na viacerých úrovniach. Strach, paranoja a neskutočne hustá atmosféra sa preplietajú s gore scénami, aby vytvorili fantastický celok s nezabudnuteľnou atmosférou. Geniálny koniec je iba čerešničkou na torte tohto skvostu, ktorý vo svojej dobe v kinách komerčne nemilo prepadol. Nezabudnuteľný temný film s atmosférou akú som ešte nezažil.najlepší carpenter kde preukázal že je veľký režisér.Kurt Russell je cool a morriconova hudba super.klasika sci-fi horroru ()
Legendárny Carpenterov horor má fakt hustú atmosféru, škoda možno na dnešnú dobu pár nie celkom vydarených trikov, ale na druhú stranu väčšina z nich ani po toľkých rokoch nestratila veľa zo svojej pôsobivosti. Na VHS za starých čias to malo silu a nepopieram, že má aj dnes. Morricone dodal veľmi slušný hudobný doprovod, ďaleko vzdialený od jeho melodických motívov, ale vytvoril to najlepšie čo mohol. Minimalistické ale účinné. Remake by som si vedel predstaviť, ale ak by mal vzniknúť, tak s minimálnymi zmenami v deji a skúseným režisérom. Film 80%. ()
Začátek tohohle filmu jsem viděl asi trilionkrát, ale protože jsem se vždycky bál co příjde okamžitě jsem ho vypínal. Svůj strach jsem překonal až teď a vono to tak hrozný nebylo. Jediný co k tomuhle filmu potřebujete je silný žaludek a popřípadě kýbl, abyste si mohli ulevit (nebylo myšleno jako posrávání se nýbrž... no vy to víte co). Bohužel jsem dal na rady golfisty, že nejlepší je to večer a ona ne že jen přišla bouřka, ale já byl i doma sám ! Peklo milí přátelé vypadá přesně takhle. A já debil si myslel, že větší humáč než Hory mají oči není. Btw za scénu se psama by měli Carpentera pověsit, ale protože mám teď na starosti léčení nervů po shlédnutí tohohle filmu asi to přeložím na jindy :)) ZÁKAZ ČUMĚNÍ NA TENHLE FILM MAJÍ OSOBY S (e) : slabým žaludkem, klaustrofobií a pokud jste ochránci zvěře pak vy taky ! ()
Klady i zápory tohoto filmu jsem vnímal již při prvním shlédnutí, ale při druhé šanci posílily pouze zápory, a já jsem musel jednu hvězdu ubrat… Mezi klady řadím především působivou hudbu, herecké výkony, a úvodní norský vrh granátem. Jako hlavní záporné elementy mi tu však vadí nedotažená zápletka, za vlasy přitažený design všeho toho, co nám má nahánět hrůzu, a velmi nepřesvědčivé jednání postav v souvislostech s dějem. O úsměvné podivnosti celé expedice, jež je vybavena kulečníkovým stolem a mnoha druhy zbraní se asi není třeba rozepisovat… The Thing je pro fanoušky sci-fi horrorů patrně kultovní záležitostí. Já se ale mezi takové fanoušky neřadím a tento film pro mě zůstane zapsán jako velmi chudý příbuzný slavného Vetřelce. ()
Absolutní legenda mezi horory, ve které se parta polárníků musí vypořádat s vesmírným sajrajtem. Kurt Russell je zde s flaškou a plamenometem naproto dokonalý. Morriconeovu hudbu už nikdy z paměti nevymažu. Nejlepší scénou je pro mě osobně krevní test. Zcela určitě jeden z nejlepších hororů všech dob a nejlepší Carpenter. Osobně jsem měl tohle do 18 let od rodičů zakázané:) 100% ()
Tenhle horor z mrazivé pustiny jsem v dětství žrala jak můj tata bůček, není se proto asi čemu divit, že navzdory sežmoulání zubní protézou času mi pro "Věc" zůstala slabost. Vesmírný šmejd byl krásně odpudivý a děsil mě, bylo mi líto psů (lidí ne, někdo přece exnout musel:-)), zaláskovala jsem se do drsoně Kurta a samým napětím jsem zapomínala dýchat. V současné době monstrum působí poněkud loutkově směšně, ale atmosféře to naštěstí tolik neubralo. Mistr Tesař uměl (i když si občas utnul) a vytesal kult. Váhám, jestli si mám kazit dojem čerstvým prequelem:-/. 90% (pro upřesnění: 10-15% je čirá nostalgie). ()
Výborná atmosféra, slušný scénář i herecké výkony a triky, které (snad až na jednu scénu) nevypadají trapně ani v dnešní době. Za ****. ()
Nejsem horororvý hráč, takže Věc pro mně byla spíš povinnost, než abych se na něj těšil, beru spíš ty psychologický ve stylu Šestého Smyslu a teď například Sirotčince, ale ty sficárny jako je The Thing jsou pro mne okrajovou Věc(i), které asi nerozumím, protože nechápu, co na tom bylo strašidelného, napínavého a atmosferického. Pro mě průměrný horor se skvělou hudbou a sympatickým Kurtem Russellem, nic víc. ()
Film, kterej naplno odhalil mojí filmovou úchylku. Horory odehrávající se v zimě. Tímhle to začalo. Zarostlí polárnící nenávidějící svý nucený spolubydly a pes, kterej s sebou přinesl něco špatného. Atmosféra zimy, strachu, nedůvěry, zimy, zimy zimy.... Brrrr ()
Ta-dam-dam, vrtulník, ta-dam-dam, zasněžená pláň, ta-dam-dam, běžící pes, dam-dam-dam, jenže to není pes... Věc, podle povídky Johna W.Campbella-napsal pod pseudonymen Don A. Stuart-,,Kdo je tam?", byla zfilmována dvakrát. Poprvé v roce 1951 a upřímně mně se moc nelíbí a nelíbila se ani autorovi, který byl zejména zklamán nedodržením hlavní myšlenky ohledně věci - její schopnost dokonale se přizpůsobovat - vytvářet duplikáty. Druhé zfilmování by se mu určitě líbilo mnohem více, leč toho se nedožil...(+1971).Pro mne je Věc vedle Vetřelce jedním z nejpůsobivějších sci-fi horrorů. Dokonalá hudba (aby ne, když síly spojili E.Moriccone a J.Carpenter), mrazivá atmosféra ( nejen díky sněhu a ledu Antarktidy), skvělý K.Russell a naprosto báječné mechanické efekty ( S.Winston, R.Bottin) - ať se jde ILM bodnout se svými počítači. Zajímavé je, že film získal cenu za nejstručnější scénář roku. Carpenter se zaměřil zejména na vykreslení působivé atmosféry a rozličných proměn věci. A ještě mě zaujalo, že v německé distribuci je film uváděn pod možná výstižnějším názvem - Věc z jiného světa. ()
Když tu mám komentáře k filmům na Antarktidě odehravajících, tak musím napsat komentář k Věci. Málokdy je remake lepší než originál. Pokud vyloučíme dokumentární filmy, tak je to asi nejlepší film odehravajicí se na Antarktidě. Film jsem poprvé viděl na České televizi s titulkami, pozdních víkendových hodinach jako náctilétý. Film se mi libil, a vcelku poklidně jsem si šel spát na palandu. Až do okamžiku kdy náš kocour Petr, zvyklý spát přes týden na palandě, využivající mé nepřitomnosti, skočil v téměř naprosté tmě na místo kde jsem měl chodidla. Oba jsme měli štěstí. Já, že mám podle doktorů sportovní srdce s otazníkem a tudíž jsem nedostal infarkt a on měl štěstí, že jsem neměl po ruce přírůční plamenomet. ()
Vzpomínám si, že jako malý kluk jsem viděl úvodní scénu, kdy Norové (nikoliv Švédové, Macu! :-)) nahání psa, a poté jeho následnou proměnu ve "věc". Tehdy jsem byl zhnusen. Totálně jsem bratranci, který mi The Thing představoval, tento snímek pohanil. Kladl jsem si otázku: Jak se může někdo dívat na takovou hovadinu? Na takovou nechutnou kravinu? - Patrně jsem potřeboval čas na dozrání, takže po x letech jsem dvd The Thing umístil do přehrávače a nyní jsem jen nadšeně zíral. Prohledávání norské stanice má neuvěřitelnou atmosféru plnou očekávání a nervozity. Dále pak nejistota, kdo měl tu "čest" stát se hostitelem pro "věc", rozbory krve, úderná a jako vždy bezchybná hudba Ennia Morriconeho, malý prostor děje (pouze stanice) je velkým kladem a samotný závěr, to jsou důvody, proč dávám plný počet! Neodpustím si však poznámku, kterou přede mnou (a zcela jistě i po mně) zmínilo (zmíní) mnoho uživatelů. The Thing je snímek, jenž je svým způsobem podobný legendárnímu Vetřelci, který (nejen) za svoji atmosféru strachu a hrůzy má u mě více plusových bodů. Hodnocení dávám sice stejné, avšak upřednostnil bych Aliena. ()
Sice je zřejmé, že se Carpenter inspiroval Alienem, zkopíroval stísněnou atmosféru a pocit izolace, jenomže se mu to povedlo tak dobře, že mu nelze nic vytknout. Škoda, že takhle povedených vetřelčích klonů není víc. Takhle má být natočený správný horor. ()
Nejlepší horor všech dob? Cože? Mnohem lepší než Vetřelec? Cože? Cože? Tohle že má být nějaký kultovní trhák? Dobře, uznávám, že v roce 1982 se to muselo líbit a taky že to trochu děsilo. Ale o 3 roky staršího Vetřelce to rozhodně nemohlo překonat. Atmosféra je sice hustá a mrazivá, ale samotný děj se mi zdá velmi nudný a nezajímavý. Scény, které mě mají nahánět strach, působí spíše opačně. Děj divně poskakuje a nenavazuje na sebe tak jak by měl. Herecké výkony jsou dobré. Vesmírné zlo se neprojevuje tak, jak by mělo a většina scén je spíše k pousmání. 26 let po natočení to málokoho může uspokojit jako alespoň slušný horor. A lepší než Vetřelec? S tím na mě nechoďte, je to totiž hloupost! 60% ()
Komentář obsahuje SPOILER! Zprvu jsem se obával, že to bude průměrný film, ale nakonec mě poměrně mile překvapil. Bylo tady pár nesrovnalostí. Nechápu, proč ta Věc chtěla zabít všechny lidi okolo. Myslím si, že by jí stačil bohatě jeden člověk, aby mu sebral jeho DNA, nebo co si vlastně bral ke svému zdokonalení. To zase naráží na další věc, nač se chtěla ta Věc zdokonalovat, když už vlastně měla kosmickou loď, kterou přiletěla na naší planetu. Už v té době musela být na vyšší úrovni než lidstvo, tak proč se "zdokonalovat" námi? Konec se mohl udělat lépe. Je škoda, že to skončilo tak jak to skončilo. Docela mě tenhle film zaujal. Některé scény naháněly hrůzu a myslím si, že na svou dobu to byl velmi zdařilý snímek. ()
John Carpenter dal světu první Halloween, zrodil postavu Michaela Myerse, dost pravděpodobně to byl on kdo stvořil hororový podžánr slasher a udělal z prvního Halloweenu klasiku, která se dodnes dočkává dalších pokračování (dočkáme se minimálně dalších dvou a Carpenter k nim složí hudbu), Carpenter ale kromě Halloweenu stvořil ještě jeden horror, který by si měl divák hodně pamatovat. A především po Stevenu Spielbergovi a jeho E.T. mimozemšťanovi vytvořil i druhou sci-fi klasiku letopočtu 1982. Z Věci je kultovní film právem. V roce 1982 sice film v kinech hodně rychle zapadl a diváci na něm po ,, family friendly" E.T. em neměli úplně chuť a nebáli se označit Věc za jeden z nejhorších filmů všech dob, díky svým kvalitám a následnému úspěšnému prodeji na VHS se nakonec svého kultovního statusu právem dočkala a fanoušci žánru horror o něm minimálně slyšeli. A stojí si říct za to proč je Věc tak skvělá.... věc? Vděčit by se mělo především Johnu Carpenterovi. Ten už u prvního Halloweenu ukázal, že umí parádně budovat atmosféru, hrát si s postavami, hrát si s hlavním zabijákem a především pracovat s postupným doutnáním atmosféry, povedeným tempem a především dokáže šlápnout na plyn když dojde na lámání chleba. Tohle vše co se dalo aplikovat na Halloween vemte, vynásobte 2x, dejte Věci a máte prostě parádní film, který bravurně šlape a za pouhých téměř 110 minut uteče jako voda. Prostředí Antarktidy má své kouzlo, především když se vezmou ony zimní barvy a následně se sem tam objeví nějaký ten plamet. Kombinace ledu a ohně vždy krásně vypadá a jinak tomu není u Věci. S celým zasazením a faktem, že se film odehrává na Antarktidě si ale film hraje také velice povedeně. Divák cítí, že je dotyčným hrdinům zima a k tomu jsou prodělaný strachy. Zároveň to nikdy nebyli kdovíjací kamarádi a ona titulní ,, Věc" jejich vztahy zrovna dvakrát nezocelí. Díky tomu jsou veškeré konfrontace mezi hlavními hrdiny velmi zajímavé a nedá se od nich odtrhnout uši ani oči. Ono tempo je skutečně parádní, především je ale nutné také zmínit, že Carpenter dokáže diváka mnohokrát opravdu šokovat. A jde o horror kde se ty lekačky čekat nedají a fungují. Ten film funguje jako plnokrevný horror, zároveň má ale i atmosféru tvrdého severu kde se těžko pozná jestli člověka posedl zlý mimozemšťan nebo se prostě zbláznil. Kurt Russell si hlavního hrdinu, který se snaží být tak trochu jako jediný nad věcí a zastavit onu titulní Věc neskutečně dává a mrzí mě, že Russelova kariéra po 90. letech lehce opadla a o to více mě těší, že se v posledních letech objevuje v hodně zajímavých věcech. I všichni ti ostatní z bandy vědců ale fungují a působí jako přirození vystrašení muži, kterým jde o život. A u horrorů bohužel ona jistota, že umí herec správně ztvárnit vyděšeného člověka tak úplně neexistuje Skvěle funguje i soundtrack Ennieho Morriconeho a především hlavní znělka by se dala poslouchat pořád dokola. Moriccone vždy do svých soundtracků dával velký kus práce a vždy to stálo za to. Věc výjimkou není. Hlavní hvězdou filmu ale není Kurt Russell, Antarktida, tempo, atmosféra ani Morriconeho soundtrack. Jsou to efekty. Efekty z roku 1982. Efekty bez jediného použití CGI. Efekty praktické a optické. A je tak trochu smutné, že strkají do kapes většinu těch současných. Rob Bottin pořídil za málo peněz hodně muziky a ty efekty nestárnou. Je na nich cítit zub času, je to pořád rok 1982, ovšem fungují a nestárnou. Tempo, které by se dalo krájet u filmu, který začne s tím, že dodá divákovi adrenalín, který mu zůstane do finální scény, které funguje jako konec, který si divák může vysvětlit sám. Parádní otevřený konec skvělému horroru plný parádní atmosféry, parádního soundtracku, Carpenterova režijního umění a především oněch vizuálních efektů. Dle mně film, který tak trochu přeskočil svojí dobu (také chvíli trvalo než byl doceněn), o to víc je ale potěšující jak kultovní status dnes má. Carpenter za 110 minut zvládne vytahovat jeden trumf za druhým a vidět by ho měl každý. E. T. je E.T., Věc je ale rozhodně druhým klenotem roku 1982, který by neměl utéct nikomu..... () (menej) (viac)
Reklama