Obsahy(1)
Režisér Giovanni Pastrone zasadil příběh do doby punských válek (218-201 př. n.l.). Hlavní hrdinkou je malá dcera římského patricije Cabiria, kterou unesou kartaginští piráti a následně jí prodají na trhu s otroky. Začíná příběh plný napínavého dobrodružství... (contrastic)
Recenzie (17)
Jestli mě na němých filmech něco dokáže iritovat, tak jsou to sáhodlouhé mezititulky popisující "co se zrovna děje na plátně". Tady jim ovšem nelze upřít jisté poetično a od zhruba druhé třetiny filmu nabudou i na střídmosti a výsledně přidají filmu na svižnosti. "Cabiria" mě nadchla. Nejen svou epičností, ale i komplexností dvouhodinového díla, kdy je u filmů z téhle doby každá přidaná minuta otázkou přínosu a únosnosti. Film se zcela vymyká standartní produkci první poloviny desátých let minulého století. Inovativní pohyblivá kamera mě tady dostávala permanentně do kolen. Když srovnám "Cabirii" s o tři roky starším monotónně lineárně statickým "L'inferno", nemůže mi uniknout podobné srovnání s "Desatero přikázání" (1956) a "Ben Hurem" (1959). Taky je dělí pouhé tři roky, ale jsou oba z úplně jiného filmového světa. ()
(Verze: 123 minut) Opíjet se vínem místo zachraňování, to by jim šlo…Ne, tak silák Maciste byl sympaťák a chápu jeho oblibu z tohoto filmu (která se pak přenesla do těch dalších). To jeho pán mi seděl méně, nejdřív zbaběle utekl, trochu si teda loknul mořské vody, no ale nakonec stejně slíznul všechnu smetanu i za „parťáka“. Ostatní postavy byly zcela nevýrazné s výjimkou čím dál víc patetické královny, která mě pořádně štvala. Jenže o postavách či kupodivu ne až tak triviálním příběhu film není, ten byl výrazný především výpravou, kulisami a kostýmy. Jenže kromě nich už toho s výjimkou pár zajímavějších momentů (řádění sopky, Archimédes a jeho zbraň, žebřík z vojáků) víc nenabídl a já se jinak docela nudil. Čekal jsem alespoň nějaké bitvy, když prý film inspiroval Griffitha k natočení Intolerance (a tam bylo bojování zpracováno kvalitně), jenže na první pořádnou válečnou vřavu (nepočítám-li trochu ohně na lodích a pak v táboře) si člověk musel počkat cca hodinu a půl (!), a stejně to ještě k tomu nebyla nějaká velká sláva, a třeba profláklý Hannibal se sice ve snímku objevil, ale ani se nezúčastnil přímého konfliktu. A konec mi přišel useknutý (tedy domnívám se, možná naivně, že v delších verzích není jiný), když už jsem ty „peripetie“ s prakticky unesenou holčičkou prožíval 2 hodiny, čekal bych především to „hlavní“ setkání (za předpokladu, že si doma Etna nevybuchla znovu a tvůrci mě na to v mezititulcích zapomněli upozornit). Celkově to tak vidím pouze na lepší průměr. ()
Musím přiznat, byl jsem naprosto unešen. Pokud mě na filmech něco dokáže totálně nadchnout, je to taková ta imerze, která divákovi naznačí, že fikční svět existuje i nad rámec vyprávění (jako například u INTERSTELLAR, TENET, SOURCE CODE, IN TIME a dalších). I tady je vlastně ta ústřední příběhová linka (titulní Cabiria) tak trochu odsouvána do pozadí a divákovi je nabídnuto mnoho dalších drobností, které ten fikční svět krásně vykreslují a dodávají mu plastičnost - zde například nedokončená dějová linie s Archimedem (ačkoliv všichni samozřejmě víme, jak to s ním a Syrakusami dopadne). Zkrátka a dobře, filmy jako CABIRIA dokáží naprosto přesně zasáhnout mé slabé místo pro rozsáhlé fikční světy a proto nemohu hodnotit jinak než 5/5. ()
Technická stránka diela je naozaj na svoju dobu spektakulárna. Mohutná výprava a vydarené trikové zábery. Aj herecké výkony sú poplatné svojej dobe. Milo naivnučké ´´okázalé´´ herectvo, kde sa herci skôr pitvoria ako seriózne tvária. Horšie je to už po obsahovej stránke. Režisér akoby sa nevedel rozhodnúť ako s príbehom naložiť a skončilo to ako preplácaná hra. Mnohé dejové línie sa strácajú ( Hannibal ) a ten akože hlavný motív je len dejovým doplnkom a Cabiria je tak len o čosi málo viac ako vedľajšia úloha. Snímok by som tak viac nazval po Macistem, hlavným filmovým silákom, ale vlastne po každej obšírnejšie podanej postave, pretože ani jedna dejová línia resp. jej postava nieje vykreslená viac. Dielo si ale zaslúži všetky pocty, ktoré sa mu dostali, no hlavne po vizuálnej stránke a technickej réžii. ()
I když je to dlouhé, některé scény rozměrem svých dekorací stále udivují, akce je docela zábavná (římské překonávání hradeb by ve filmu slavilo úspěch i dnes!) a hlavně je to v některých momentech stále vtipné - někdy sice nechtěně, ale párkrát zcela uvědomělě. V tomto ohledu mi jako jedna z nejlepších scén přišla ta se zajetím ve vinném sklípku. Silák Maciste se svým římským pánem tu skvěle předvádějí jednu z prvních variací na "buddy movie", a svým přátelstvím a zábavností tak trochu zastiňují samotnou Cabirii. ()
Galéria (5)
Fotka © Itala Film
![Boj o světovládu - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/063/138/63138729_118f8b.jpg)
Zaujímavosti (8)
- Boj o světovládu je prvním hraným filmem, kde byl použit kamerový vozík (pro pohyb kamery). (contrastic)
- Jedná se o první snímek, který byl představen na půdě Bílého domu ve Washingtonu. (oje)
- Bartolomeo Pagano pobíral plat 20 lir za každý den natáčení. (Véča)
Reklama