Epizódy(13)
-
Epizoda 1 (E01)
-
Epizoda 2 (E02)
-
Epizoda 3 (E03)
-
Epizoda 4 (E04)
-
Epizoda 5 (E05)
-
Epizoda 6 (E06)
-
Epizoda 7 (E07)
-
Epizoda 8 (E08)
-
Epizoda 9 (E09)
-
Epizoda 10 (E10)
-
Epizoda 11 (E11)
-
Epizoda 12 (E12)
-
Epizoda 13 (E13)
Obsahy(2)
Přežili válku a teď někteří nevědí, jak naložit se svým životem. Válečné i poválečné osudy lidí v malém jihomoravském městečku podle románů Jaroslava Matějky. Mladý Petr Vitásek z jihomoravského městečka Radeč je prostořeký idealista, který má rád pití a děvčata. Po konfliktu s kolaborantským profesorem je vyloučen z gymnázia a přidá se k partyzánům. V přestřelce je raněný. Po válce se stane v Brně redaktorem komunistických novin... Seriál sleduje společenské proměny malebného jihomoravského maloměsta v období 1942 - 1948. Mapuje dobu a lidi v jejich proměnách, v jejich občanských postojích a činech a v jejich charakteristické mnohotvárnosti. Rozsáhlý seriálový projekt podle románů Jaroslava Matějky "Rodáci a odrodilci" a "Kam jdete, rodáci" natočil Jiří Adamec v roce 1988 na politickou objednávku KSČ k 40. výročí Vítězného února. (TV JOJ)
(viac)Videá (1)
Recenzie (145)
1.Trapnost délka a neuvěřitelnost některých scén je nestravitelná a z některých ani není jasné, co tím chtěl scénárista vlastně říct. Za pozornost stojí scéna když Vitásek přijde s kvérem na radnici,tohle snad nemá obdoby.... 2.Obsazení Petra Štěpánka který za seriál nepromluvil ani slovo... 3.herci často nemají co říkat a přijde mi,že scénář místy vznikal na place... 4.Střih který by to mohl do určité míry eliminovat pak všechno dorazí... 5.Hudba od ORM by byla fajn, kdyby nebyla z poloviny použitá už v seriálu SANITKA a kdyby nezněla stále tragická varianta i tam kde je veselo.6.A nakonec kdo je Vitásek ? Člověk který nemá rád sebe ani lidi a ze zoufalství ze života, vstoupí ke komunistům ,kam šlápne tam tráva 100 let neroste...hezká zkratka předobrazu komunismu... ()
Neuvěřitelná lež a bolševická propaganda. Na tom seriálu není ani smítko pravdy. Pokuď někdo tvrdí opak, lže sám sobě. Totálně překroucená historie, což bolševikům šlo ze všeho nejlépe, tedy kromě politických procesů. Chtěl bych vidět soudruha kulhajícího Vitáska, jak se vysmívá poprsí demokratické poslankyně, jestli by si tak troufl vysmívat se i po roce 1948 některé ze soudružek. Myslím, že by to bylo poslední, čemu by se v životě smál. Jestli někomu vadí, že se seriál nějak moc nevysílá, tak mám návrh, co kdyby Němci povolili vysílání Věčného Žida a dalších perliček při budování a rozšiřování své Tisícileté říše? I tyto filmy byly výborně natočené, se skvělou kamerou a dobrými herci. Jestli existuje slušný komunista, pak se najde i slušný fašista či nacista. Mohla by se zavést vzájemná výměna těchto "vynikajících filmů a seriálů". Pravda je, že těch bolševických je trochu víc, budování komunismu u nás trvalo trochu déle, než budování Tisícileté říše. ()
Moje hodnocení bylo čistě z nostalgie kdy jsem to jako 10 letý sledoval, ale téměř nic jsem si nepamatoval.Jen mě utkvělo pár věcí. Když byla pracovní sobota a já musel do školy, tak jsem se v pátek večer nemohl dívat na Rodáky a musel jít spát. Teď po víc jak 30 letech jsem si to konečně pustil a musím říct, že to vůbec není špatné, na to jak to tady většina lidí hodnotí a haní. Postava Vitáska je mnohdy na přes držku. Ale jinak je to zajímavá sonda do života za války až do do Vítězného února. Ano je to tam vykreslené hodně jedno straně, ale rozhodně ne špatně. spousta lidí tomu tehdy prostě věřila. Docela mě zarazilo, že se Vitásek vůbec nešel podívat na svoje dítě, to tam nějak vyšumělo do ztracena, jen tam vidíme jak se trápil manžel nevěrné ženy, ale víc nic. Zajímavá je určitě postava žida Fricka (Filip Renč), který se stane policajtem a přitom má spoustu majetku nemovitostí a straně to nijak nevadí, či se to nijak neřeší. Stejně tak se nedozvíme jestli někdy chytnou Voráčka (Postránecký), ale jako seriál naprosto v pohodě. ps- Landa se tam chová opravdu jak nácek. ()
Skutečnost, že se tento seriál dočkal takového zaslepeného odsouzení je pochopitelné. Primitivní antikomunismus se totiž stal po převratu normou. Jenže tento seriál si rozhodně žádné velké odsouzení natož pak odpadové hodnocení nezaslouží. Po filmařské stránce se jedná o slušně zvládnutou záležitost. Velmi podařená kamera i režie, která dokáže vyvolat skutečně silné emoce. Seriál má silnou atmosféru a charaktery postav jsou velice dobře napsané. Rozhodně to nejsou žádné šablonovité karikatury, jak by si někdo mohl myslet, ale skutečně normální lidé, kteří mají své problémy, které musí řešit. Abych byl upřímný zatím jsem si žádné velké politické agitky nevšiml, pár zmínek o komunistech v prvním dílu sice bylo ale to bylo vše, určitě si další díly nenechám ujít. Je dobře, že seriál Rodáci byl opět uveden na naše obrazovky. Seriál není ani trochu černobílý. Je sice pravda, že komunisté jsou zde vyobrazení v lepším světle, ale vzhledem k době vzniku je to pochopitelné. Ovšem i přesto se i zde mezi nimi nachází lidé, kteří se nechovají zrovna ideálně. Sám hlavní hrdina postupně pochybuje o svých činech a nejedná se o žádného zaslepeného fanatika. Dobové vyobrazení poválečného období ukazuje, jaka to byla bouřlivá doba plná konfliktů. Skutečnost, že se řada lidí dívala na budoucí vývoj naivně je pochopitelné. Ve srovnání s dnešní domácí serislovou a filmovou produkcí jsou Rodáci kvalitativně někde úplně jinde. Samozřejmě seriál obsahuje řadu chyb, ale celkově si tak tvrdý odsudek nezasloužil. ()
Galéria (37)
Zaujímavosti (6)
- Železniční most, na který útočí partyzáni, se nachází mezi obcemi Střelice u Brna a Radostice na trati mezi Brnem a Znojmem. Filmovalo se i na zámku Benátky nad Jizerou. (offlineman)
- Součástí soundtracku je také jeden z pozdních duetů Anny Ondry a Hans Söhnkera. (NinadeL)
- Seriál měl mít původně 13. dílů po 90 minutách. Během natáčení se plán změnil na 22 dílů s přibližně hodinovou stopáží. Po odvysílání byl na příkaz ředitele ČST J. Zelenky upraven do 13tidílné podoby a tak je i v archivu zachován dodnes. (cariada)
Takže konečně se dostávám k hodnocení často velmi démonizovaného seriálu, který většina smrtelníků mohla vidět jen jednou před dvaceti lety. Když se teď nedavno konečně objevil, tak si mohla hrstka nadšenců, včetně mě, vychutnat 13ti dílnou verzi, kdy každý díl má poctivou hodinu a půl. Rozhodně to tedy není ani úplně černobílá komunistická agitka, ani brak z filmařského hlediska. Adamec chtěl natočit něco trošku akčního, trochu snad romantického a zároveň musel vyhovět diktátu shora, který si představoval propagandistický epos k výročí Února. To co tedy sledujeme, je řekněme určitý kompromis, který na jedné straně výborně ukazuje lidské povahy za protektorátu a nabízí i na české poměry slušnou akci, což se tedy týká zhruba první poloviny seriálu, tj. let válečných a těsně poválečných. Na druhé straně pak, po přehoupnutí děje ve druhé polovině, Rodáci připomínají tak trochu spin-off sériálu Gottwald, kdy prostředí vedení bolševiků vystřídá moravská vesnice. Hlavní hrdina Vitásek (Šťastný) je tedy mladý rebel který ve stylu J. Bonda přefikne všechno co před ním neuteče na strom, který po anabázi s vyhazovem z gymplu a postupným přechodem k partyzánům vstupuje do KSČ a pak bezhlavně bojuje za práva prostého lidu, jeho otec, bývalý legionář a současný odbojář (Brzobohatý) je férový chlap a ač nekomunista, má s nimi velmi nadstandardní vztahy, Jana Hlaváčová, která hraje jeho ženu je tady ve své typické poloze starostlivé matky, ale dá se říct, že její role je poměrně nevýznamná. Zbylé postavičky ve vsi jsou pak pestrou škálou charakterů a je často velmi typická jejich proměna po osovobození, velmi zajímavá je například postava JUDr. Mlejnka (Petr Kostka), který ač bývalý sokol a vlastenec přijme za protektorátu s určitým sebezapřením post starosty, který samozřejmě vyžadoval stýkání se s němci a občasnou "službu říši" jako např. přednášku v Národním souručenství, přestože tento člověk měl pouze tu smůlu, že se dostal ve špatné době do špatné funkce (a spíš z pocitu odpovědnosti než prospěchářství; něco jako Hácha) a rozhodně neudělal nic zlého, automaciky je na něj v seriálu pohlíženo jako na kolaboranta, který se pak dá dohromady s jedinou konzervativní stranou po válce (tedy tou "špatnou"), s ČSNS. Jeho syn Karel (Karel Roden) je ale o poznání větší hajzlík, který se stane nadšeným mladým náckem (pro Rodena role naprosto sedící) a později demagogickým antibolševikem na právnické fakultě (ta druhá poloha je sice sympatičtější, ale to by se u toho nesměl tvářit a chovat jako Hitler). Pokud jde o Národní socialisty, ti tady jsou zobrazeni ne úplně jednoznačně (jako například v Gottwaldovi) a zahrnují i postavy zcela kladné jako jsou otec a syn Pačandovi (Zindulka, Navrátil), i když druhý jmenovaný nakonec "prozří" a převlékne dres, velmi neštastné je ale silně negativní a nutno dodat že i lživé zobrazení předsedy ČSNS Petra Zenkla, což je asi jeden z největších hříchů Rodáků. Podobně nejednoznačná je situace i v ostatních stranách, ono totiž sotva přijedou ruské tanky, půlka vesnice vstoupí do nějaké partaje a s přicházejícím Únorem se to zase všechno jakoby srovná - ti jakoby kladní prozří a ti ostatní většinou skončí nevalně. Jsou zde tedy i v kladném smyslu zobraneni např. někteří sokolové (Zindulka dokonce v kroji) či odbojová organizace Obrana Národa (myslím, že je to možná jediná zmínka o ní v předlistopadové seriálové či filmové produkci). Velmi zajímavá ja také na celém seriálu krimi linie o slizkém konfidentu Voráčkovi (Postránecký), po kterém jde duo kriminalistů Kratěna - Renč (ano ten Filip Renč). Celkově tedy seriál nemá cenu bezhlavě zatracovat, i přesto, že je v něm řada propagandistickým momenů, někdy i nesmyslností (partyzán vyběhne z krytu a nechá se zbytečně zabít kvůli pitomé flašce atd.). Když přes to všechno ale člověk srovná Rodáky s dnešní rychlokvaškovou seriálovou produkcí, tak všechna čest, jen ten konec mohl být trochu rozvinutější... () (menej) (viac)