Réžia:
Lindsay AndersonScenár:
David SherwinKamera:
Miroslav OndříčekHudba:
Marc WilkinsonHrajú:
Malcolm McDowell, Arthur Lowe, Robin Askwith, Charles Sturridge, Sean Bury, Simon Ward, Brian Pettifer, Mona Washbourne, Richard Everett, Graham Crowden (viac)Obsahy(2)
Drama Lindsaye Andersona Kdyby je typickým produktem doby, v níž vzniklo, tedy neklidných a revolučních šedesátých let. Prakticky z každého záběru lze cítit obrovský vztek mladé generace, který může zchladit jen bourání hodnot, na nichž v té době stála britská střední třída.
Obsazení vévodí Malcolm McDowell (sígr z Kubrickova Mechanického pomeranče), který hraje Micka, studenta, který vyburcuje spolužáky k revoltě vůči zažitým zvyklostem jejich internátní školy. Tváří v tvář surovým vychovatelům a neschopným učitelům se Mick a jeho kolegové pokusí odstranit překážky, kterými jim pedagogové ztrpčují život, a také zažitou představu o nadřazenosti kolektivu nad individualitou. Pod heslem "Vyberte si, na které straně chcete stát," tak svádí marný boj mladické ideály s nelítostně válcující realitou.
Natáčení začalo jen pár dní před studentskými bouřemi v Paříži a Andersonovi se díky tomu podařilo poměrně přesně zachytit náladu mezi příslušníky mladé generace, fotkami Che Guevary a Mao Ce Tunga na stěnách pokojů počínaje a naivními přípravami na revoluci konče.
Film se stal kultovním především díky tomu, že se Andersonovi podařilo příběhu dodat surreálný nádech, za což vděčí zejména formálnímu zpracování a vynikající kameře Miroslava Ondříčka. Ve chvíli, kdy revoluční události nabírají obrátky, film se anarchisticky rozpadá do jednotlivých záběrů, neustále mění svou barevnost od sépiové po plnobarevnou, střídání reálných a fantazijních záběrů je stále rychlejší.
(oficiálny text distribútora)
Recenzie (124)
Nepodbízivý film se skvělými momenty britského suchého humoru. Snímek o studentech a pro studenty. Andersonovi s Ondříčkem se zde dle mého názoru povedlo skloubit všechno, co do studentského života tehdejší (možná i dnešní) doby patří. Nepoddajnost a určitá hrdost studentů se míchá se snovými fantaziemi. Patolízalství neoblíbených spolužáků proti revoltě "vyděděnců"... A ještě navíc v sobě tyto okamžiky nesou neuvěřitelnou symbolickou hodnotu. Neskutečně jsem si celý film užila, i přestože nemá žádnou silnou dějovou linku... ()
Emotivní prožitky studentů jsou v tomto skvělém snímku zásluhou nejen režiséra ale také českého kameramana M. Ondřícka... ()
Jako kritika tehdejšího Britského školství to je fajn, ale jako film to už tak fajn není. Je to celkem nudné, bez nějakých zapamatování hodných scén a ani po shlédnutí nevím, které části filmu se "opravdu" staly a které byly jenom představou hlavního hrdiny. ()
Vrcholný snímek 60. let, znepokojivý, režijně překvapivý, úchvatná Ondříčkova barevná/černobílá kamera a samozřejmě i jedinečné herecké výkony. Nápadné je na svou dobu odvážné ztvárnění homosexuálního vztahu dvou studentů z britské koleje. ()
(70%) Jak už tu je párkrát zmíněno, tenhle film je takový odtažitý a pomalu plynoucí, ale zároveň mě zaujal svou myšlenkou a několika perfektními scénami (za nejsilnější moment filmu považuji tu scénu v tělocvičně, kdo viděl, tak ví). Pár scén tam zas naopak bylo poněkud WTF (ano, hlavně ta s tím knězem v šuplíku, v té chvíli jsem film stopl a přetočil zpátky jen proto, abych se ujistil, že dobře vidím) ... ()
Hodinu a půl se tam neděje vůbec nic zajímavého, jen poslední čtvrthodina má pár zábavných momentů, např. reverend v šuplíku. Nevím, o čem měl film vypovídat a v čem měl být provokativní, pro mě nevypovídá vůbec o ničem, resp. vypovídá hodně špatným způsobem (vykonstruovaná řešení vykonstruovaných problémů), Přeletu nad kukaččím hnízdem nesahá ani po kotníky. Navíc se mi zdály české titulky občas nepřesné. ()
Tohle musel být fakt generační film, skutečně jsem se cítil jako v šedesátých letech jsa opuštěný a rodičemi zavržený honič na internátě, kterému změnilo život bílé album od Beatles. První půjde tělocvikář, tyran všech tyranů a až se bude z těch pácnoucích klerokonzerv linout vůně horkého olova, jdu stavět barikády. ()
Naprosto kultovní událost československých filmových klubů počátku 70. let minulého století. Jedinečný výkon Malcolma McDowella. Bohužel je film tročku poplatný duchu kinematografie druhé poloviny 60. let a pro současného diváka se může zdát poněkud "vyčpělý" (ale což ten osud nepotkaly i některé Godardovy či Antonnioniho filmy, jimiž ve své době bylo unečeno klubové publikum?) ()
Prozatím viděno 5krát.. Geniální film o podmínkách ve kterých se rodí REVOLTA... 5 hvězd (nejen) za scénu v Caffee s dívkou a za závěrečných 5 minut kdy to Macolm s partičkou kropí ze střechy... Pokaždé mně při ní zatraceně mrazí v zádech... Líbí se mi komentář od O*R*I*N ()
Mírné zklamání. Je sporné, jestli si tenhle snímek vysloužil renomé pro svoji tematiku nebo pro svoje zpracování a kvalitu. Teď, když vášně odvál čas, zůstal nám (ne)příběh, ne moc invenčně natočen a tak chladný, jak anglické počasí. Přísnou známku kvality tak dosahuje pouze Malcolm McDowell. V rámci žánru za 3. ()
Skvělá ukázka nechutné hierarchie, která vládla v Britských internátních školách. ()
Výborně zrežírovaný film, který patří mezi nejpromyšlenější filmy vůbec. Malcolm McDowell je vynikající. Bohužel je třeba zmínit, že i na tomto snímku se podepsal čas a film přestává být aktuálním. If se stalo inspirací pro mnohé filmy jako například Ondskan. ()
#391 The Criterion Collection ()
Asi to na mě bylo příliš alegorické... ale vůbec mě to neoslovilo, a ač mám jinak ujeté až surreálné scény ve filmech celkem v oblibě, tady mi přišly tak strašně násilné a mimo, že to ani nebylo vtipné. ()
Přiznávám, Kdyby... jsem dal až na podruhé. To úmorné rozehrávání děje a poznávání prostředí na mě bylo moc. Z polospánku mě vytrhla až návštěva bistra a jeho krásná obsluha, poté už se děj rozhýbe. Trochu jsem nepochopil ty hrátky s materiálem, část snímku je barevná a část černobílá, a to mimo logiku - další věc která mi úplně neseděla. Naštěstí herecké výkony jsou slušné a za českého kameramana Miroslava Ondříčka jednu hvězdu přidávám. Pokud bych měl If... k něčemu přiblížit tak někde v průsečíku Píseň za chudého chlapce - Zlo mezi námi - a tím závěrem(pokud by nešlo jen o představu) Zkažená mládež. ()
Zajímavý film - je v něm hodně k zamyšlení, pro mě o přípravě mladých kluků do života ne zcela běžnou a známou formou studiem na koleji. 75%, 22.2.2011. ()
Film který by se měl povinně pouštět všem středoškolákům. ()
Užasny film, tu Malcolm zažiaril, zaver filmu je mrazivý a dychberúci. ()
"War is the last possible creative act." Nebezpečný film. Naozaj. Nepamätám sa, či som sa vôbec niekedy tak bál, že by si niekto, kto má o koliesko menej (alebo viac) tiež pozrel ten istý kus celuloidového pásu. A vzal si z neho príklad. Mať tú možnosť, If... by som úplne zakázal zhliadnuť akémukoľvek, čo i len trochu labilnému študentovi (možno pre istotu aj úplne príčetným, lebo kto vie...). "There's no such thing as a wrong war. Violence and revolution are the only pure acts." 1. dejstvo: Náš príbeh začína na zvonka príjemne pôsobiacom a staromódne útulnom internáte. Školské chodby, ako to na začiatku rokov býva, sú vyplnené špecifickou arómou nervozity z nadchádzajúcich mesiacov. Nové prírastky pociťujú zmes strachu a očakávania, veteráni predýchavajú šok, že sa museli znova vrátiť. Postupne sú nám predstavené jednotlivé charaktery z ktorých najviac zaujme rebel Mick Travis (v bravúrnom podaní Malcolma McDowella). 2 dejstvo: Morálka na škole pôsobí prísne a puritánsky, predsa len treba si uvedomiť rok výroby (1968), vtedy to tak asi aj naozaj bolo. Večierka platí pre všetkých rovnako, nočné rozhovory nie sú povolené, po piatej už nikto neopustí areál alma matere. 3. dejstvo: Prvé hodiny začínajú prirodzeným hodnotením prázdninových esejí. "Výborne. Dobre. Zle" Už za chvíľu nám dôjde, že väčšina v školskom systéme vyššie postavených je skazená právomocami svojho titulu (výnimkou buď riaditeľ a práve nastupujúci profesor s naivným vnímaním okoloidúceho sveta) 4. dejstvo: Začíname tušiť, že niečo je zhnité v štáte Dánskom, alebo majú snáď prefekti prirodzené právo využívať služby nimi "vyvolených" otrokov? 5. dejstvo: Únik do civilizácie. McDowell kradne motorku, objedná si čiernu kávu, mierne to prehná s cukrom a spolu s čašníčkou sa premenia na surrealistické tigre. 6. dejstvo: Každý buď potrestaní dle svojho podielu na zmyslenej vine urazenej pýchy. Štyri rany učiteľským ukazovátkom (kvalitným dreveným, len tak sa nezlomí), tečie z prdele prvého priateľa krv. Druhý dopadne rovnako. Na tebe si ale zgustnú, postavil si sa im, systému, odvrkol si ľuďom žijúcim v domnení, že im patrí tvoja sloboda. To sa neodpúšťa. Poďakuj nám psíček za výprask. Prehltni trpkú slinu pokory, tvoja krvná prísaha pomsty potvrdená ostrím tupej britvy, pripomenie staré Vinnetuovky. 7 dejstvo: Vojenské cvičenie v myšlienkach s ostrými vám umožní zraniť kňaza žijúceho v riaditeľovom šuplíku. Prvý záchvev nadchádzajúcich události poriadne zhustí atmosféru v divákovej dušičke. 8 dejstvo: Krutá filmová predpoveď sa stáva v súčasnosti bežnou realitou. "One man can change the world with a bullet in the right place." ()
prvá polovica klame telom, navodzuje dojem realistickej drámy z anglických "public schools". Od krádeže motorky sa to celé zvrtne na symbolmi a metaforami prepchtý úlet, pri ktorom som zistila, že nie som natoľko vzdelaná, aby som si to užila plnohodnotne. záverečná krvavá revolúcia bola tým nejlepším zadosťučinením, ktoré som mohla dostať. Aj po gradačnej a po ľudskej stránke, pretože tým šikanistickým zastaralým bastardom som od začiatku taký koniec priala.(no a čo, že to bol iba výplod fantázie mladých revolucionárov:)) ()
Reklama