Réžia:
Michael CiminoScenár:
Michael CiminoKamera:
Vilmos ZsigmondHudba:
David MansfieldHrajú:
Kris Kristofferson, Christopher Walken, John Hurt, Sam Waterston, Brad Dourif, Isabelle Huppert, Joseph Cotten, Paul Koslo, Jeff Bridges, Geoffrey Lewis (viac)VOD (1)
Obsahy(2)
Proslulé drama o dobývání Divokého západu a zhroucení přistěhovaleckého snu. Rok 1870. Skupina prominentních studentů absolvuje na Harvardu práva a zdá se, že jim svět leží u nohou… O 20 let později se někteří z nich vydávají z pohodlí města na divoký středozápad Johnson County, kam je žene touha po dobrodružství i úsilí vydobýt si vážené místo v ustavující civilizaci. Střetnutí s realitou však není takové, jak si představovali. Brzy jsou zavlečeni do krutého konfliktu se starousedlíky a evropskými imigranty, což znepokojivě směřuje k hrozbě masové čistky. Během sváru se odehrává bouřlivý milostný trojúhelník mezi maršálem Jamesem Averillem (Kris Kristofferson), bordelmamá Ellou Watsonovou (Isabelle Huppertová) a vymahačem rančerů Nathanem D. Championem (Christopher Walken)... Jeden z největších finančních propadáků dějin soudobé kinematografie natočil Michael Cimino (Thunderbolt a Lightfoot, Lovec jelenů), který epickou freskou 19. století pošramotil svou hvězdnou reputaci a stal se pro Hollywood enfant terrible, podobně jako kdysi jiný megaloman, Erich von Stroheim. Cimino westernovou parafrází na Coppolovu neméně epickou Apokalypsu téměř přivedl ke krachu studio United Artists, když čtyřikrát překročil rozpočet. Natáčení započaté roku 1979 provázely s ohledem na Ciminovo puntičkářství ustavičné přetáčky, překračování denních plánů či opětovné bourání a stavění kolosálních staveb, což se odrazilo na více jak 200 hodinách pořízeného filmového materiálu. Původní sestříhaná pracovní verze představená producentům činila 325 minut, načež byl Cimino nucen snímek sestříhat na 219 minut. Nicméně po prvotních nevalných výsledcích po premiéře roku 1980 Cimino své opus magnum nakonec pro kinodistribuci sestříhal na necelých 150 minut. A tuto verzi Česká televize uvádí, ačkoli v průběhu dalších let vznikly ještě dvě varianty: „radikální“ (219 minut) a restaurovaná režisérská (216 minut). Na počátku 80. let zavrhované drama se postupem času – i díky opětovným znovuuvedením – dočkalo přehodnocení, když začalo být chápáno jako jedno z posledních vrcholných děl dědictví tzv. nového Hollywoodu, které charakterizovalo umění tvůrců Stevena Spielberga, Francise F. Coppoly, Dennise Hoppera, Mikea Nicholse, Roberta Altmana, Martina Scorseseho a dalších. Této nové generaci filmařů bylo od 2. poloviny 60. let umožněno více experimentovat v rámci klasického hollywoodského vyprávění, což se odrazilo na hravé práci s žánry i pokrokovém technickém zpracování. Nebeská brána není výjimkou. Ačkoli rozeznáváme rysy westernového žánru, Nebeskou bránu lze označit také za historický či válečný velkofilm, stejně jako umělecky ztvárněné melodrama. Pedantství Michaela Cimina ve spolupráci s osobitým kameramanem Vilmosem Zsigmondem (McCabe a paní Millerová, Vidiny, Blízká setkání třetího druhu) dovolilo dech beroucím způsobem vykreslit tragický námět začarovaného kruhu, který symbolicky přejímají pohyby kamery, uspořádání aktérů, ale též svícení s výtvarnou kompozicí scény. (Česká televize)
(viac)Videá (1)
Recenzie (116)
Paradox: Nebeská brána je megalomanská až příliš, přesto ji pod vlivem sestříhání z pěti a půlhodinové verze chybí až příliš do soudržného celku, a to navzdory tří a půl hodinové délce. Leckdo tak může dospět k úsudku, že měla být sestříhána úplně nebo vůbec: 219 minut představuje určitý kompromisní celek, jehož chápání jako komplexního díla má jistá úskalí. Tomu zabraňuje především nedostatečná charakterizace postav a dovysvětlení jejich vtahů. Tím trpí zejména postava Johna Hurta, u níž je díky úvodní sekvenci jasné, že je/měla by být důležitá pro narativ (v pěti a půlhodinové verzi byla zjevně důležitější než v té tří a půl hodinové), přesto pak na ní vyprávění téměř zapomíná a postava později doslova zaniká, aniž bychom se o ní dověděli podrobnější informace, resp. její svébytnou (mikro)historii. Podobně nedořečený je počátek vztahu mezi Jamesem/Nathanem a Ellou, u kterých není jasné, jak se seznámili/poznali. Nebeská brána není modernistickým dílem: je to hollywoodský spektákl, jak okatě dává najevo (nejen) svou stopáží, čili podobné mezery by ve filmu tohoto modu produkce být neměly. Nedořečenost je tedy jistě nezáměrná, jak ovšem přistupovat k filmu, jenž je sám sobě fragmentem? // Na druhou stranu si ovšem Nebeská brána vytváří jisté alibi. Díky vnějším zásahům film sice rozhodně utrpěl a nelze tak pracovat s pojmy jako „komplexnost“ či „soudržnost“ , když sám komplexní a soudržný rozhodně není už z podstaty. Není to ovšem překážkou před čistě cinefilním, či snad voyeuristickým obdivem k jednotlivým a většinou až perfekcionisticky zpracovaným scénám. Cimino skutečně filmovým časem nešetřil: jakákoliv scéna, která by mohla být smrštěna na pět minut, je zde roztažena na minut patnáct, a to bez ohledu na to jak skutečně více či méně důležitá pro narativ může být. Suma sumárum je sama Nebeská brána film-specifikum, monumentální prohra, jež si zajistila nesmrtelnost ne už tak díky nemalým estetickými kvalitám, ale díky produkční historii, která zřejmě neměla v dějinách americké kinematografie obdoby. ()
Nejspektakulárnější a nejúžasnější plýtvání penězi v historii Hollywoodu a bezpochyby jeden z největších filmů všech dob. Vzdor všemu, čím si tenhle film prošel, je jeho sledování čistá filmová potěcha. Každý záběr je tím nejrozmáchlejším a nejfantastičtějším filmovým obrazem, jaký jste viděli, každá vteřina filmu je tou pravou kinematografií. Filmová magie, které rádi mnohé odpustíte. Criterion collection, 219 min. 9/10 ()
Dve veci sa mi ani nesnívali: 1, že v nejakom americkom westerne budem počuť prisťahovalcov spievať "Slovenské mamičky, pekných synov máte..." (dokonca pred záverečnou bitkou) 2, že pri sledovaní 3,5-hodinového preklínaného prepadáku ani nemrknem. Impozantný film. Nie je vylúčené, že najvýpravnejší a čo sa týka kostýmov a dekorácií, asi najrealistickejší western vôbec. Áno, je v ňom veľa zbytočností - napr. celý úvod na Harvarde, takisto záverečná scéna na lodi. A rovnako ako v Lovcovi jeleňovi, zaobišiel by som sa aj bez tých tancovačiek a iných etno vsuviek (hoci tu sa mi predsa len zdali viac k veci). Ďalším nedostatkom je nefungujúca osobná rovina príbehu, najmä milostný trojuholník je kvôli Kristoffersonovmu odťažitému podaniu celkom studený. Ako historický epos a aj ako western však film funguje bezchybne. Navyše Cimino si zaslúži obdiv - väčšina scén je komponovaná tak umne a precízne, že aj Kubrick je oproti tomuto improvizátor. ()
Slavny film Heaven´s Gate od Michaela Cimina /Lovci jelenu/, ktory sa stal totalnym prepadakom a prakticky pochoval jeho rezisersku karieru. Dlzka 219 minut ako reziserska verzia je sialena, a divaka dokonale unudi. Dalej su tu take zbytocnosti ako 100 -ky nepotrebnych komparzistov, problemy boli uz od prvych dni tocenia. Dve stranky z vyse 110 stranoveho scenara mali byt natocene za 1 den, v reali sa tocilo 5 az 8 stranok zo scenara za den. Potom vznikol casovy sklz. Rozpocet narastol z povodnych 10 milionov dolarov na obludnych 44 milionov /cim chcel Cimino asi konkurovat legendarnej Kleopatre, neviem/ a na vysledku sa to pekne podpisalo - v kinach film doslova zhorel a utrzil smiesne sumy. Dalej. Su tu sice sceny ako rozlahla nadherna slnkom preziarena krajina a nadherne scenerie, ale dej sa akosi vytratil, respektive ho tu vobec niet. Herci ako Kris Kristofferson /Peckinpahov Convoy, Bring me the Head of Alfredo Garcia/, Brad Dourif /One Flew Over the Cuckoo´s Nest - neskor znamy Grima z Lord of the Rings/ popripade Joseph Cotten /Obcan Kane, vynikajuci europsky noir 3rd Man/ nehraju dohromady nic, ich postavy su len jednorozmerne a ploche. A film tymto vsetkym divaka dokonale unudi. Uz chapem, preco Cimino vyhasol a preco je dnes tam, kde je. 15 % ()
Nevidno skoro žiadne úsilie o zdynamizovanie deja a dramatizáciu zápletky. Za tie peniaze sa Cimino síce obklopil talentovanými ľuďmi - pekné zábery, dobrí herci - no sám je rozvláčny. Navyše sa snaží točiť podľa skutočných udalostí, ale nie je historicky verný. Zobrazuje nenávisť voči emigrantom a vojnu v okrese Johnson (Johnson County War), ktorá je presvedčivá. Hoci emigranti hovoria najmä po nemecky a po poľsky, počas tej vojny (na moje prekvapenie) zaznie aj pieseň "Slovenské mamičky"... Zatiaľ neviem nič o tom, žeby Slováci kolonizovali Wyoming, tí sa dostali najďalej do Iowy, napriek tomu však táto scéna patrí k najsilnejším momentom filmu. ()
Galéria (93)
Fotka © United Artists
![Nebeská brána - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/161/006/161006479_5d9bd0.jpg)
Zaujímavosti (35)
- Heaven´s Gate je názov klziska (huslistu na kolieskových korčuliach si zahral David Mansfield, ktorý pre film napísal aj hudbu), a zároveň jediné spojenie s názvom filmu. Pôvodným skladateľom hudby bol však John Williams, ktorý od projektu odišiel po tom, čo nabral polročné oneskorenie oproti plánu, a musel zložiť hudbu pre snímky Star Wars: Epizóda V - Impérium vracia úder (1980) a Indiana Jones a Dobyvatelia stratenej archy (1981). (sudruh sustruh)
- Pri natáčaní bolo použitých celkovo viac než 457km filmu a spracovaných bolo viac ako 304 km filmového materiálu. (sudruh sustruh)
Reklama