Réžia:
Alan JohnsonKamera:
Gerald HirschfeldHudba:
John MorrisHrajú:
Mel Brooks, Anne Bancroft, Tim Matheson, Charles Durning, Christopher Lloyd, José Ferrer, Jack Riley, Ronny Graham, George Gaynes, George Wyner, Earl Boen (viac)Obsahy(1)
V roce 1938 se Evropa nachází na prahu války, ve Varšavě ale stále hraje divadlo Frederika Bronského, jehož hvězdou je jeho půvabná žena Anna. Bronski si nebere servítky, nemilosrdně pranýřuje nacistický režim a vysmívá se Hitlerovi. Anna má mnoho obdivovatelů, k nimž patří i poručík Andrej Sobinski, mladý letecký důstojník. Když jednoho dne vtrhnou do divadla zástupci ministerstva a zakážou protiněmecké hry, je Bronski nucen uchýlit se k náhradnímu repertoáru, a to včetně monologů ze Shakespeara ve vlastním podání. A právě tehdy využívá Andrej sokova dlouhého pobytu na jevišti a jde složit hold obdivované Anně...
Vypukne válka a Andrej se s dalšími letci ocitá v Anglii, kde bojují proti Němcům. Setkávají se tam s jistým profesorem Siletským, který tajemně oznamuje, že se vrací do Polska. Letci mu předají dopisy a vzkazy pro své blízké – včetně adres příslušníků odboje. I Andrej pošle pozdrav své milované. Označí jej heslem: „Být, či nebýt.“ Brzy se ukáže, že Siletski je špion. Je třeba mu zabránit, aby odevzdal seznam odbojářů gestapu. Andrej letí zpět do Polska s úkolem zrádce zabít...
Manželé Bronští se musejí vystěhovat z vily a přesunou se k Anninu kostymérovi Sashovi. Zanedlouho se zde objeví Andrej. Také se ubytuje u Sashi a nejprve si chce trochu odpočinout... Pro Annu si však záhy přijde gestapo. Zdá se, že už vědí o „tajné“ šifře, kterou přivezl Siletski. Bystrá Anna přizná, že má mladého milence a že heslo „být, či nebýt“ používají mezi sebou. Profesor Siletski se mezitím chystá předat seznam plukovníku Erhardtovi, veliteli gestapa. Protože profesor Erhardta nikdy neviděl, Andrej s přáteli rozhodnou, že někdo sehraje jeho roli, a dostane tak do ruky nebezpečný seznam. Úkolu se má zhostit Bronski, což se také stane. Siletski přijde a odevzdá mu seznam s tím, že jeho duplikát má doma bezpečně uložený v kufru. Nakonec však Siletski podvod prokoukne, a tak před ním musí Andrej prchat. Při přestřelce Andrej zrádného profesora zastřelí. Tělo schová do velkého kufru a postaví na ulici...
Po profesorovi začne shánět kapitán Schultz, který mu chce nařídit, aby se okamžitě dostavil k Erhardtovi. A je tu další role pro Bronského. Tentokrát si nalepí knírek a zahraje profesora, který je už po smrti. Plukovník Erhardt – výjimečně pravý – mu sdělí, že do Varšavy brzy přijede velký Vůdce. Němci zavřou divadlo a Sasha je v nebezpečí. Po Židech přišli na řadu homosexuálové, a tak ho gestapo odvede. Přijde si i pro Annu. Má se dostavit k Erhardtovi. Půvabná herečka tlustého velitele okamžitě okouzlí. Žádá ji, aby divadelní společnost jejího manžela připravila představení pro Hitlera. Mezitím je nalezena mrtvola Siletského, ale jakýsi další Siletski se telefonicky objednává k Erhardtovi. Bronski je podezřelý z podvodu, ale geniálně vyklouzne. Když ho posadí do místnosti, kde je v křesle umístěna mrtvola pravého profesora, sehraje to tak, že Erhardt nakonec uvěří, že mrtvola je podvrh a on skutečný profesor.
Všichni vědí, že musejí co nejdříve zmizet z Polska. Anna a její manžel nakonec dosáhnou toho, že Erhardt propustí Sashu, kterému hrozila deportace. A pak si Bronski zahraje největší úlohu svého života, a sice samotného Hitlera. Doslova na poslední chvíli se před užaslými německými hlídkami manželé Bronští se skupinou herců nasoukají do letadla, které se po chvíli odlepí od země a nabere směr Anglie. Sice budou nuceni kvůli nedostatku paliva nouzově přistát, ale už na území Anglie. Jaké je překvapení místních, kteří se právě veselí v hospodě, když se otevřou dveře a na prahu stojí – Hitler...
(oficiálny text distribútora)
Videá (1)
Recenzie (31)
Bravurně rozehraná záležitost, vyprávěná s jiskrou, lehkostí a nezbytným nadhledem. S blížícím se závěrem bohužel maličko přežene snahu o co nejvtipnější momenty, zahltí diváka možná až přemrštěným množstvím překvapivých zvratů a přitom nad sebou na chvíli ztratí kontrolu. Naštěstí se záhy vzpamatuje, dokáže vybalancovat několik drobných zaškobrtnutí a s jistotou dovede své hrdiny k uspokojivému závěru. ()
Mel Brooks tentokrát pouze jako herec v zábavné komedii o divadelním herci, který se zaplete do boje proti nacistickým okupantům. Kdyby tvůrci přidali více absurdních a bláznivých situací (nechybí převleky apod.) mohla tu být hvězda navíc. Přesto zábavné a v rámci možností i překvapivě inteligentní. ()
Milé překvapení v podobě třicet let staré komedie, která se tvářila jako padesátiletá, což nebylo na škodu, spíše naopak. První třetina vypadala jako typická konverzačka ze zákulisním humorem kabaretního stylu, což nijak nevyhledávám, ovšem příchod profesora Siletského s sebou přinesl nevysychající proud skečů a vtipných replik, bezvadně podaných všemi zúčastněnými, obvzlášť pak právem vychvalovaným M. Brooksem. A ještě něco - prostředím, stylizací i dějem mně snímek v mnohém připomněl Tarantinovy Hanebné pancharty, nejspíš z něho bylo hodně čerpáno, čemuž se tedy rozhodně nedivím. ()
Naprosto výborná komedie, vtipná, pořád se dějově rozvíjející, nezabředá do štěpení na části mezi dramatem a komedií, zvraty mezi happy endem a tragédií. Moc se mi líbilo zaměření se na detaily ve všem, tj. dialogy, mimika, kostýmy až třeba po zvládnutí závěrečných titulků, jo i ty byly dobře rozehrané -). ()
"Moje nejlepsi predstaveni a nikdo ho nevidel" pronese Brooks ke konci filmu. Jak priznacne, jako herec si nikdy nedal tolik prilezitosti, bohuzel tento film neni prilis znamy (coz je videt i na poctu hodnoceni). Brooks hraje herce, ktery hraje doslova o zivot (a to nejen svuj). Nejdriv musi hrat plukovnika Erhardta pred zlotrilym profesorem Siletskim a pote naopak profesora Siletskiho pred plukovnikem Erhardtem. Nakonec ale musi hrat samotneho Hitlera. A to opravdu stoji za videni, hlavne kdyz na konci vtrhne do anglicke hospody. Nevim, do jake miry Brooks okopiroval original od Lubitsche, pravdepodobne velmi mnoho. Nic to ale nezmeni na tom, ze tohle je jeden z nejlepsich Brooksovych filmu co do produkce a urcite nejlepsi co do herectvi. Lepsi "Shylockuv monolog" co tu je jsem nikdy neslysel. Kazdopadne nejvyssi absolutorium zaslouzi Anne Bancroft a to zenske herecke vykony ocenuji malokdy. Mala ochutnavka : http://www.youtube.com/watch?v=yu2NqfISm9k ()
Galéria (50)
Fotka © Twentieth Century-Fox Film Corporation
![Byť, či nebyť - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/161/791/161791590_335479.jpg)
Zaujímavosti (1)
- Ve filmu je vyobrazeno označení pro homosexuály v pohodě růžového trojúhelníku, jenž za války nosilo 5-15 tisíc mužů. (Lucas87)
Reklama