Réžia:
Michael RadfordKamera:
Benoît DelhommeHudba:
Jocelyn PookHrajú:
Al Pacino, Jeremy Irons, Joseph Fiennes, Lynn Collins, Zuleikha Robinson, Kris Marshall, Charlie Cox, Heather Goldenhersh, Mackenzie Crook, John Sessions (viac)VOD (2)
Obsahy(1)
Benátky, 16. století. Hrabivý židovský lichvář Shylock je ještě horší než jeho špatná pověst. Nevynechá jedinou příležitost, aby si vychutnal potíže křesťanských šlechticů, které nouze zavádí do jeho domu. Jednoho dne požádá lichváře o půjčku vážený kupec Antonio, jehož mladý přítel Bassanio zoufale potřebuje peníze, aby získal ruku milované Porcie. Když ovšem Antonio nemůže peníze včas vrátit, má Shylock volnou ruku k tomu, aby si léta ponižování a pohrdání na nenáviděném světě vybral i s úroky. Cena, kterou má Antonio zaplatit, má být skutečně bolestná. Klasická divadelní hra Williama Shakespeara s novou naléhavostí ožila v rukou režiséra Michaela Radforda. Nadčasový příběh vypráví nejen o náhodě a osudu, vládnoucích lidským životům, ale také o antisemitismu. Radford, využívající špičkového hereckého obsazení a zdůrazňující vizuální krásu svých filmových obrazů, se vydal cestou klasické adaptace. (MFF Karlovy Vary) (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (369)
Úžasný Al Pacino...nikdo mě nedokázal pro klasiku natolik nadchnout jako on. ()
Působivé zpracování, opravdu nádherné. Pokud jde o Shakespearea na filmovém plátně mnou ale Romeo a Julie nebo Zkrocení zlé ženy pohnulo ještě o něco málo víc, neodpustím si však alespoň kousek textu žida Shylocka u soudu, při němž mi v podání božského Al Pacina běhal mráz po zádech: "Vy máte jeden každý v majetku otroky, jichž užíváte jako svých hovad, oslů, psů a mezků k odporné chámské práci. A to proto, že jste si je koupili. Což, kdybych vám teď řekl: Pusťte je, vdejte za ně svoje dcery, pod tíhou se potí, ustelte jim měkce jak sobě, lechtejte jim patro jak sobě lahůdkami. Vy odpovíte: "Jsou naši". A tak i já. Ta libra masa, kterou na něm žádám, je draze koupená. Je má. Je má! JE MÁ!!!". ()
Ve všech řemeslných směrech sázka na jistotu, herecky dvojnásob. Bezproblémová adaptace, které nechybí srdce ani šarm - osobitosti však nemá nazbyt. Z Al Pacina se tají dech! ()
Radfordovo zpracování Kupce Benátského je díky pozorné práci a velkému citu herců, kostymérů a takových těch lidí co vybírají lokace, jakož i skladatelky Jocelyn Pookové, jistě působivé - ale naopak díky režisérově/scénáristově vedení příliš rozvleklé a místy těžkopádné. Jenže jak chcete vytýkat nějaké vady, když vás pokaždé smete někdo jako vynikající (a vzhledem k Mojí Rodině, Love Actually atd. zatraceně překvapivý) Kris Marshall, když vás zamrazí při jasné scéně Bassaniovy volby, nebo při každém Shylockově monologu? Al Pacino tvrdí, že roli židovského lichváře v minulosti několikrát odmítl, a kývl až na Radfordův scénář, který ukazuje o špetku dobového uvažování více než originál - sám potom vykreslil Shylocka jako vcelku pochopitelně zlomeného starce, jdoucího si za svým za každou cenu. Zkrátka a dobře tento Kupec Benátský nabízí vynikající herecké výkony - není ovšem zdaleka dokonalým filmem, a už vůbec ne zábavou vhodnou do každého "počasí". Kdo neví, do čeho jde, může být velmi snadno znuděn a zklamán. I v široké obci příznivců Shakespearea se také najde nemálo těch, kterým toto zpracování vyhovovat nebude. Já po delším váhání (a vzpomínkách na Sen Noci Svatojánské nebo Večer Tříkrálový) dávám 70%. ()
║Rozpočet$30milionov║Tržby USA $3,765,585║Tržby Celosvetovo $21,417,725║ Nechápem prečo takmer všetky príbehy od Shakespeara musia byť tak nudne nezáživné podané, ľutujem premrhaný čas nad týmto filmom. Horšie že sklamali aj Pacino s Ironsom, určite som nečakal od filmu len fádne filozofické tlápanie o deji nehovoriac. /videl v kine: 40%/ ()
Těžké hodnotit tento film. Jako adaptace Shakespearovy hry má všechno dobré z předlohy a také vše špatné. Herecké výkony Jeremy Ironse, Al Pacina a Josepha Finnese jsou rozhodně tím klíčovým k úspěchu filmu. Michael Radford a jeho scénář využívají hereckých schopností hvězd do poslední kapky. Nejen herecké výkony, ale i kamera a pojetí některých záběrů je neuvěřitelně vkusné a příjemné. Největší a asi jediný problém je lehké veršování a hlavně na začátku existence pár hluchých míst, v kterých jsem usínal nudou. Nemůžu od Radforda žádat zázraky a on jistě chtěl zůstat co nejvíc věrný předloze a tak neměnil klasiku pokud nemusel. Film je poutav a pokud neunudí určitě potěší. ()
Scénář: Michael Radford .. Musím říct, že mě tohle filmové zpracování klasického díla nijak nezaujalo. Prý původně komedie, ovšem z toho pranic nezůstalo a Michael Radford příběh pojal jako temné drama o nesnášenlivosti židů a křesťanů říznuté pohádkovou romancí. Kontrast těchto dvou světů jako by nepatřil do jednoho filmu. Veršované dialogy a mnohé pasáže doslova nudí, táhnou se, jsou dosti vykonstruované a chybí jim ona zábavnost. Slabou náplastí na obsah zůstává výtvarné pojetí, které působí věrně a je umocněno kostýmy či hudbou. Další opora jsou pak někteří herci. Ke slabším patří „skorocateblanchett“ Lynn Collins, která kromě krásného obličeje moc nenabídne a Fiennes, který vše sympaticky odrecituje, ale nic víc. Na opačném pólu pak stojí přílišdobrácký Irons a nad všemi mistrovský Pacino. Jeho postava je věrná, zajímavá a kde je on, něco se děje. Na třetí hvězdičku to vyhnal pouze Al.. 50%. ()
Pro Shakespeara mám sice životní slabost, ale Kupce benátského považuji v jeho tvorbě spíše za průměr. Námět je bravurní (dá-li se vůbec o nějaké bravurnosti mluvit v případě sociální pohádky o zadluženém floutkovi, co u pomstychtivého žida zadluží i svého nejlepšího kamaráda xenofobního pokrytce, aby spolu ke štěstí došli a nezaplatili ze svého dluhu byť i jen symbolický dukát), ale to zpracování, které se povětšinou drží spíše ve stylu jeho záměnových zaláskovaných komedií tomu těžce nesvědčí. Není to tím pádem ani komedie a ostatně ani drama. Ale chtě nechtě musím přiznat, že si s tím Radford poradil vlastně ještě nadočekávání dobře. I když ona je to v tomhle případě zásluha spíše hereckého ansámblu. ()
Vizuálně to vypadá jak bohatší televizní inscenace, ale herecky mě to strhlo. Hlavně scény s Al Pacinem mě naprosto dostávaly. Škoda pak poslední dvacetiminutovky, kde se řešej prstýnky a je to nuda. K otázce fandění přiznávám, že jsem přál Židovi. ()
,,...na všechny urážky chci zapomenout. Nevzít ani halíř úroků. Tu laskavost Vám prokážu a rád. Nesplatíte li tehdy a tehdy dohodnutou sumu na dohodnutém místě, pokutou budiž, spíš jen tak pro zasmátí, jediná libra masa vyříznutá z té části vašeho tak bělostného těla, kterou si určím s dovolením já."..... Je to Shakespear, jen na něj nemusíte do divadla, ale vychutnáte si jej v klidu doma, třeba v DTS (pro mě překvapení). Kromě Al Pacina, kterému je jedno, jestli má být ďábel, mafián nebo Žid, bych pěl největší ódy právě na Williama, protože toto dílo stvořil již roku 1597. Názor na tento snímek ovlivní dvě věci. Jednak Al Pacino a hlavně to, že je to TEN Shakespear. Pokuď chcete vědět víc, vstupte. ()
rozpočet : $30 million tržby celosvetovo : $21,275,268 ()
Soundtrack Jocelyn Pook: 1. With Wand' Ring Steps - Andreas Scholl 2. Her Gentle Spirit 3. Ghetto 4. Blessing of the Boat 5. Synagogue Cantors 6. Portia 7. How Sweet the Moonlight - Andreas Scholl 8. Song For Bassanio 9. The Feast 10. Bassanio's Palazzo 11. The Ring Returned 12. A Subdued Wedding 13. Courtroom Drama 14. Jessica Escapes 15. Bridal Ballad - Hayley Westenra 16. Banquet for Shylock 17. Unsuitable Suitors 18. Song In Brothel (Paseabase El Rey Moro) 19. A Spectacular Procession 20. Fie Fie Gratiano 21. Bassanio Opens the Casket 22. Shylock Broken 23. Last Words 24. The Floor of Heaven 25. You Drop Manna 26. With Wand' Ring Steps - Andreas Scholl ()
Ve chvíli, kdy u každé nové shakespearovské adaptace vyvstává otázka, zda bude natočena zmodernizovaně, muzikálově či převedena do teenagerské verze (všechny možnosti mi vyhovují), se Michael Radford odhodlal k odvážnému kroku - natočil film přesně podle předlohy. Proto mi chvíli trvalo, než jsem akceptoval vzletnost a mírnou rozvláčnost divadelních dialogů, ale jelikož Pacinovo božské herectví by mě dokázalo strhnout, i kdyby hrál v tom nejhloupějším filmu a stejně tak mi vyhovuje skromný výraz Fiennesův a smutný pohled Ironsův, zůstala po závěrečných titulcích vysoká spokojenost. V žádném případě se ale nejedná o film pro všechny, Shakespearova extrémní romantika je zde používána v hojné míře a kdo sentimentálním koncům nebo dialogům neholduje, mohl by film znechuceně vzdát snad ještě před jeho polovinou. ()
No podle velmi slusnyho traileru jsem cekal vic, ale svy prednosti tenhle film ma. Hlavne herci jsou dost dobry, predevsim teda Pacino, kterej hlavne u soudu proste nema chybu, az mi ho bylo lito a pral sem vyhru jemu. Co se tyce pribehu, tak je vetsina scen predvidatelna a treba sceny s truhlama primo bily do oci, ale to by nevadilo, protoze vetsina dialogu je slusne napsana. Problem je, ze tech dialogu tu je krapet moc a navic jsou vsechny takovou versovanou formou, ze sem obcas vubec nevedel o cem to kdo keca. Taky mi nijak zvlast nesedla hudba, byla sice hezky dobova, ale takova moc urvana. Zato kostymy a kamera se povedla, takze dost scen pusobi docela velkolepe. Rozhodne se jedna o kvalitni zpracovani Shakespeara, ktere me ale neoslovilo tak, jak jsem cekal. ()
Rudolf von Jhering mal pravdu! ()
Výborně adaptovaná hra nejslavnějšího dramatika všech dob. Skvělý nadčasový příběh odehrávající se v 16. století, který vypráví spor židovského lichváře a křesťana Antonia o úpis, neopakovatelným dojmem, teda tak jak uměl psát hry W. Shakespeare. Celý snímek, mimo vynikajícího scénáře, stojí na geniálních hereckých výkonech "žida" Al Pacina a "kupce" Jeremy Ironse. Ovšem pozadu nezůstali ani J. Fiennes či Ch. Cox. Michaelu Radfordovi můžu jen zatleskat, protože tohle je bezesporu jedna z nejlepších shakespearovských adaptací jakou můžete vidět. Knihu jsem nečetl a popravdě mi to ani nějak nevadí, protože tenhle film mi příběh osvětlil na výbornou. Nemám téměř co vytknout, závěrečná tolikrát opěvovaná scéna u soudu je bravurní a když ztrápený Al Pacino stojí před synagogů a nemůže dovnitř, tak mi ho bylo až líto. Chtěl jsem dát čtyři hvězdičky, ale když si to v hlavě sumíruju, nevidím důvod nedát plný počet...... ()
Hvězdné obsazení, které zaručuje jisté kvality. Nakonec je ale ta čtvrtá hvězda s odřenýma ušima. Přišlo mi to trochu moc divadelní... jako by se tvůrci báli do Shakespeara sáhnout a pořádně se ho ujmout. Víc filmový look by ale neuškodil. ()
Na mě až moc rozvleklý a nudný, protože krom scény u soudu neni ve filmu moc zajímavých scén, ale zase na druhou stranu na to že to má 2 a pul hodiny to uteklo docela rychle a i když se toho tam moc neděje, tak opravdová nuda se moc nedostavuje. Děj je samozřejmě pekelně ohranej a film se svojí předlohy celkem drží, teda spíš toho co si tak letmo vybavuju z hodin Čj, když sem byl zrovna při smyslech, neni toho sice moc, ale ty zajíavý pasáže sem si celkem zapamatoval a film se jich pěkně držel, takže nic překvapivýho se neudálo, ale to sem od toho opravdu neočekával. Trošku mi ale vadilo, natahování napínavých scén u kterých bylo jasný co se stane, přece jen čekání do poslední možný chvíle, kdy už nůž skoro řeže do masa a jednim výkřikem to zastavit se moc nehodilo, přece jen nevim kdo by vymyslel takovou pěknou vochcávku na Shylocka během pár vteřin a pak to ještě rozvést do fak obřích rozměrů, to bylo spíš pro zasmání.Taky mi moc neseděl ten shakespearovskej jazyk, kterým mluvili,člověk byl rád, že to vůbec přečet, takže o nějaký pochopení sem se už ani nesnažil, ale to se naštěstí moc nestávalo. Ale to co film opravdu drží nad vodou je naprosto totálně brutálně dokonalej výkon Al Pacina, klidně bych mu za to dal toho malýho zlatýho kašpárka Oscara, ostatní herci, ač celkem slavný jako třeba Jeremy Irons nebo Fiennes toho moc nepředvedli. Prostě tohle nebyl zrovna film, kterej by mě nějak oslnil, ale díky několika silnějším momentům a výbornýmu výkonu Pacina jsem byl nakonec celkem spokojenej ()
-"If you poison us, do we not die?" Docela dlouho jsem přemýšlela, proč mám v sobě jakousi iracionální nenávist, kdykoliv vidím Jeremyho Ironse v libovolné roli, a teď mi bylo připomenuto proč: protože před nějakými jedenácti lety jsem ho se školou viděla v Kupci benátském v roli absolutně pokryteckého slabocha a hluboce se mi to zarylo do podvědomí. A co se týče filmu samotného z mého dnešního pohledu: Dlouze jsem se (po novém promítání po těch letech) zamýšlela, jak správně formulovat své pocity. Navzdory angažmá Al Pacina, o kterém vím, že ho jímá hluboká láska k Shakespearovi, a který má vysoký potenciál být kompletně démonickou komplexní postavou, je výsledek až děsivě nevýrazný. Může za to schizofrenní rozhodnutí být za dobře jak s Shakespearovým původním textem, tak s moderní inscenační možností představovat Shylocka jako sympatickou postavu a ukřivděného hrdinu na úkor jednobarevného záporáka. Tím film vlastně začíná, že si přidává scény chování křesťanů vůči Židům, aby nastavil tón filmu, a na území Benátek zůstává hlavně s Shylockem a ukazuje jeho úhel pohledu, jenomže čím víc se film posouvá v čase, tím víc se to (pro mě skutečně nepochopitelně) proplétá s jakousi melodramatickou telenovelou o tom, jestli jsou Antonio s Bassaniem milenci a koho Bassanio miluje víc, jestli onoho pokryteckého slabocha a nebo arogantní bestii Portii. Poznámka na okraj, málokdy se mi stane, že jsou mi úplně všechny zamýšleně kladné postavy zcela nesympatické a nemám pro jejich jednání ani trochu pochopení. Ale pokračujme, myslím si, že režisér si měl při adaptaci počínat radikálně a nedodržovat Shakespearovu původní osnovu, protože z pohledu moderního/současného diváka je nepochopitelné, proč z dramatického a zdrcujícího soudního finále o do společnosti vrostlém rasismu a ještě jakémsi kritickém opisu kapitalistického přemýšlení přeskočí do posledního aktu o prstenech a mileneckých vádkách a filmu dodá několik dalších point, které s těmi předchozími obsahově nijak nesouvisí. A potom přijde zase závěr s Shylockem vypuzeným z ghetta a jeho dcerou svírající matčin svatební tyrkysový prsten, který by mohl být tak skvělý, kdyby nebyl tak vytlačený na okraj předchozí chtěnou a pozornost uzurpující romantikou. Plus jsem si vzpomněla na rozhovor s kouzelným neznámým pánem, se kterým jsem jela pár měsíců zpátky vlakem, o tom, jak se může měnit interpretace textu v průběhu staletí právě i na příkladu Shylocka - jak bizarní, že dnes se dojímáme nad zlomeným brečícím Pacinem, který přišel o všechno světské i duchovní a je pošlapán ostatními, jak to jenom jde, kdežto alžbětinští křesťané se na to dívali jako na happy end, protože konvertita Shylock nyní může šťastně čekat na smrt, protože po ní přijde do křesťanské nebe a nic lepšího si vlastně jakýkoliv člověk nemůže přát. A podruhé plus jsem si vzpomněla na jakýsi rozbor tohohle filmu, ve kterém autor psal, že každá z hlavní postav hraje v jiném stylu (a nevypadá to jako záměr) - Jeremy Irons realisticky, Joseph Fiennes moderně romanticky, Al Pacino ponořeně metodicky a Lynn Collins vědomě shakespearovsky. Tenhle nesoulad také myslím filmu ubližuje, než že by ho posílil nebo obohatil. Kéž bych byla tak chytrá a sečtělá, abych to takhle skvěle dovedla pojmenovat sama. () (menej) (viac)
Lehce nadprůměrné drama. Nic proti Ironsovi, ale tenhle film stojí na Pacinovi. Příběh se mi docela líbil, ikdyž ten konec byl slabý (nudný). Je to tak mezi 3/4*. ()
Reklama