Réžia:
Mike NewellKamera:
Anastas N. MichosHudba:
Rachel PortmanHrajú:
Julia Roberts, Kirsten Dunst, Julia Stiles, Maggie Gyllenhaal, Juliet Stevenson, Dominic West, Ginnifer Goodwin, Topher Grace, John Slattery (viac)VOD (2)
Obsahy(1)
Katherine Watson (Julia Roberts) v roce 1953 přijíždí na prestižní univerzitu Wellesley, kde získala místo profesorky historie umění. Očekává, že její studentky, které patří k nejlepším vysokoškolačkám v zemi, využijí všech možností, které jim současná poválečná doba nabízí. Krátce po svém příjezdu však Katherine zjistí, že prostředí na prestižní škole je velmi konzervativní. Její kolegyně, profesorka Nancy Abbey (Marcia Gay Harden), není zdaleka jediná, kdo si stále myslí, že zásnubní prsten je pro mladou ženu mnohem větší životní výhrou než kvalitní vzdělání. Když Katherine začne své studentky povzbuzovat k tomu, aby začaly přemýšlet nezávisle, dostane se do konfliktu s ostatními profesory, některými absolventy a dokonce i jednou ze svých studentek arogantní Betty Warren (Kirsten Dunst). Poté, co se Katherine podaří přesvědčit nejlepší kamarádku Betty Joan Brandwyn (Julia Stiles), aby si podala přihlášku na právnickou fakultu univerzity Yale i přesto, že očekává nabídku ke sňatku od svého přítele, stává se čerstvě vdaná Betty jejím zapřísáhlým nepřítelem. Pro chytrou a provokativní Giselle Levy (Maggie Gyllenhaal) je však Katherine vzorem a rádcem, kterého dlouho potřebovala. Její pedagogické působení má příznivý vliv také na nesmělou Connie Baker (Ginnifer Goodwin), které se konečně podaří získat tolik potřebnou kuráž a prolomit svou kriticky malou sebedůvěru. Katherine se snaží učit své studentky myslet samostatně a nezávisle ve světě, ve kterém jim všichni ostatní říkali, jakým způsobem mají žít. Jejich pokusy o nalezení vlastní cesty nakonec pomohou změnit životní kurs i jí samotné. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (221)
Sonda do USA 50tých let v kontextu postavení žen a dívek ve společnosti. Nepochybně zajímavé téma, ncméně ač je film plný slavných jmen, není nikterak záživný a vyšumí do ničeho - nuda, nuda, nuda. ()
=) Ano, jste tak schopné a nezávislé a my takoví manipulovatelní moulové. Nějak jsem neměl sílu to dokoukat, tak radši nehodnotim...spíš si dělam poznámku pro sebe, že už to nikdy nechci vidět =) ()
Krásný a čistý film. Dívám se na dovolené, takže jsem vyklidněný a schopný vnímat plynutí tohoto krásného příběhu. Nemluvě o tom, že ta Julia byla – a je – prostě krásná. ()
ano bolo to tu. ci uz ako spolocnost mrtvych basnikov alebo klub vyvolenych, ale takyto film najdete skutocne malokde ()
Ono být v 50. letech samostatná žena, která nevidí na prvním místě manžílka, rodinu a dětičky nebylo vůbec jednoduché. Už když se (ne)ubytovala v prvním domě, asi bych také „nevydržela rok – bez vařiče“. A potom „Ne všichni vás tady chtěli“ – vždyť se nic nezměnilo, měla jsem tu možnost kdysi pracovat ve školství. Debaty o umění mi šly z duše „Aby to bylo to správné umění, musí to někdo říct.“ Platí dodnes, kdo sakra řekl, že Knížák je umění? A pesar jako vrchol neslušnosti, za který se propouští, pane Bože, díky, že žiju až dnes. Na všechno byly nálepky, postupy, nesmělo se samostatně myslet. „Chci se vdát“ „A co pak,“ „Pak budu vdaná“, další děs. Ženy si ani neříkaly svým jménem, jen byly paní – dosaď vhodné jméno manžela, nebyly sebou. Propletenec dívek, chlapců, polopravd, pololží, ale hlavně přetvářky, falše, hlavně aby okolí vidělo. Nakonec i Julie je zmatená, návštěva přítele Paula skončí fiaskem, „Bille – jmenuji se Paul.“ Sňatek první studentky také není nejšťastnější, mimochodem fakt výborná nešťastná, jedovatá a nakonec matce se vzepřící a na vlastní nohy se stavící Kirsten Dunst. A další perla z úst profesorky Katherine – Julie: „Proč se nevdají už v prvním ročníku, tak by mohly graduovat, aniž by jedinkrát vkročily nohou do kampusu.“ Pokračuje to dál „Nezlehčujte tuhle výuku jen proto, že jste vdaná.“ „Nezlehčujte mne jen proto, že vy ne!“ Líbilo se mi, jak je dostala kýčovitými obrázky inzerátů a šťastných paniček. I když dnešní křidélka a pocity štěstí v reklamě o moc jiné nejsou. „Neznám tě dost dobře, abych s tebou snídala“ - proč se jen zrovna té společné snídani dává takový důraz, i mistr Gott o tom zpíval… Když praskne Billova neúčast při bojích v Evropě a ostatních lžích, útočí na Julii i on:“Tys nepřišla pomoci hledat lidem cestu, tys chtěla, aby našli tu tvou.“ Ale Betty to v posledním článku vystihne:“Naučila nás vidět svět svýma očima“ a končí tím, co mně utkvělo v paměti jako určité motto filmu „Dát přednost pravdě před tradicí“. ()
Herecky velice dobře obsazená a zvládnutá romantická oslava ženská emancipace. Moc fajn. ()
Julia Robertsová dokazuje proč je nejlépe placenou herčekou hollywoodu. Sice film nic moc a scénář by si zasloužil reparát ale Julia to celé zachraňuje před absolutním propadákem. Jo prostě Julia umí ! ()
Velmi příjemný snímek o vysokoškolské učitelce moderního umění, která byla na své působiště až příliš moderní a chtěla příliš vybočit ze zajetých kolejí a nechtěla vzdělávat pouhé "hospodyně s diplomem". Hvězdičku navíc za to, že hlavní postavu hrála práve Julia, kterou miluju, a za myšlenku filmu. ()
priemerný film s priemernými výkonmi aj spracovaním témy,ktorá mohla byť zaujímavá ()
Je to takové "ušmudlané", o ničem, ale přeci to má svůj půvab a děj, který je tak trochu schován za šedí filmu, prostředí a doby, ve které se celý snímek odehrává. ()
Když jsem viděla titule, moc mě to nezaujalo, ale pak přišel zlom a pochopila jsem "hlubší" myšlenku. Možná konec bych si přestavovala jiný, ale i tak mi to přišlo nadprůměrné, neb 60. léta v Americe nabízejí mnoho možností. ()
Už v úvode filmu si človek nemôže nespomenúť na Spoločnosť mŕtvych básnikov, len je škoda, že Newellov film je po kvalitatívnej stránke o niekoľko poschodí nižšie ako ten Weirov. Newell na rozdiel od Weira zameriava svoj film na dievčenskú školu, čo sa na prvý pohľad môže javiť ako pozitívum, no hneď prvá prednáška nás trošku vyvádza z omylu, pretože tu si musí i dobrý žiak pripadať ako čierna ovca. Dobre obsadené herecké predstaviteľky ale naštastie dokážu zahrať tieto konzervatívne Američanky sympaticky a zaujímavo, ale najvďačnejšia a najsympatickejšia postava pripadla Julií Roberts a tá túto príležitosť využila veľmi dobre. Škoda ale slabšieho scenára, ktorý má za následok niekoľko hluchých miest, ale čím bližšie sa blížime k záveru, tým viac pekných momentov môžeme sledovať. Slovo pekný patrí určite aj hudbe Rachel Portman, ktorá nám trochu pripomenie jej ešte krajšiu hudbu k Pravidlám muštárne. ()
Lepsi nez-li usmev Mony Lisy je usmev Julie Roberts.Tento film neni spatny a hodnotim jej 3 hvezdami.Film o umeni,lasce a o lasce k umeni. ()
Hlavná hrdinka prichádza učiť umeniedo školy, kde sa ženy učia byť ženami, ale ničím viac. A snaží sa to zmeniť. Pre mňa ničím zaujímavý príbeh s dosť priemernými hereckými výkonmi. ()
Tešil jsem se na Kirsten Dunst, ale ono nic moc. V hlavní roli ma být vynikající Julia, ale mě teda nepřišlo, že by měla tolik prostoru jako hlavní hvězda. Film byl kladně hodnocen ze všech stran. Ale mě tak kladný nepřipadal. Byl o všem, ale vlastně o ničem. Což je pro mě velká škoda a zklamání. ()
Velmi slaboduchá romantická komedie s nezbytnou dávkou historie feminismu. ()
Plejáda minulých, současných i budoucích hvězd a hvězdiček nestačila na to, aby se z Úsměvu Mony Lisy stalo něco víc, než jen snímek, který jenou za pár let odvysílají v televizi. ()
Dva dny starý zážitek již takřka zapomenutý. Julia Roberts...ten film je postaven na této "ikoně" hollywoodské kinematografie dneška a to je také jeho chyba. Nebo moje, protože mám už na tuto herečku vypěstovaný určitý druh averze, která se projevuje od prvních vteřin, kdy jí spatřím na plátně. Tento pocit je částečně podložen racionálně a to jejím stále stejným a neustále dokola opakovaným přehráváním "civilního" výrazu herectví a díky tomu již má částečně i iracionální charakter (asi zkusím nějaké prášky). Velká myšlenka, dobře vykonstruovaný příběh podle asi dobré knižní předlohy, nemůže zcela zastřít vlastní plytkost filmu, který v každém dialogu a v každé postavě ulpívá pouze na povrchu a v dvourozměrném světě. ()
Atraktivní téma se rozplizlo ve spoustu dějových linek, které občas byly zbytečné a kterým chyběl náboj a spád. Film zachraňuje Julia Roberts a také herecké výkony vedlejších postav, hlavně Kirsten Dunst. ()
Po filmařské a herecké stránce nelze nic vytknout, námět je také zajímavý, i když bojem za vyšší práva žen, než jen postávání u plotny, už se už zabývala hromada filmů. Bohužel celkové vyznění příběhu, dramatická funkčnost, která je omezena jen na minoritní část stopáže, podobně jako konfrontace dvou společenských pohledů a zvyklostí, jsou obrušovány tuctovým přístupem k látce jako k dívčímu románu. Přesto nelze přehlédnout dobré výkony Kirsten Dunst, Maggie Gyllenhaal, Ginnifer Goodwin, a nakonec i Julie Roberts. ()
Reklama