Réžia:
David CronenbergScenár:
David CronenbergKamera:
Peter SuschitzkyHrajú:
Peter Weller, Judy Davis, Ian Holm, Julian Sands, Roy Scheider, Monique Mercure, Nicholas Campbell, Julian Richings, Louis Ferreira, Sean McCann (viac)Obsahy(1)
Pozvání ke stolu pro otrlé. Kanadsko-britský film podle románu Williama S. Burroughse. Americký spisovatel William Seward Burroughs (1914–1997) vystudoval anglickou literaturu na Harvardově univerzitě a ve čtyřicátých letech se setkal se spřízněnými dušemi, představiteli tzv. „beat generation“, Jackem Kerouacem a Allenem Ginsbergem, kteří mu dali popud k vlastní literární činnosti. Jeho dílo, ovlivněné sci-fi žánrem, homosexuální orientací a dlouholetým užíváním drog, tvoří fantaskní až surrealistické prózy (nejznámější romány – Feťák, Teplouš, Nahý oběd, Lístek, který explodoval, Města rudých nocí, Místo slepých uliček). Kanadský režisér David Cronenberg (nar. 1943) rovněž studoval anglickou literaturu a i v mnoha dalších aspektech jsou jeho osudy a dílo podobné Burroughsovu. Začínal jako undergroundový filmař se zálibou ve sci-fi hororech a bizarních příbězích, což mu už zůstalo. Dnes je předním kultovním tvůrcem (nejznámější filmy – Scanners, Videodrom, Moucha, Příliš dokonalá podoba, Crash). Jeho adaptace Nahého oběda (vydán 1959, poprvé česky 1994) je kombinací předlohy a Burroughsova životopisu. Ústřední postava William Lee (což byl spisovatelův pseudonym) pracuje jako hubitel hmyzu a stále hlouběji se propadá do drogové závislosti, takže přestává rozlišovat skutečnost od fantazie, v níž psací stroje získávají podobu mluvících brouků a on sám se stává protagonistou jakési špionážní historky. Hlavní roli ztvárnil americký herec Peter Weller (jeho nejznámější rolí pravděpodobně zůstane RoboCop ze stejnojmenného filmu), který dokonale napodobil Burroughsův hlas i manýrismy. Cronenberg do snímku ústrojně zakomponoval tragickou událost ze spisovatelova života, kdy v opilosti nešťastnou náhodou zastřelil svoji ženu Joan Vollmerovou, i jeho pobyt v marockém Tangeru. I další postavy filmu mají svoje předobrazy. Hrdinovi kamarádi Hank a Martin jsou nepochybně Kerouac s Ginsbergem a postava autora Toma Frosta, jehož představuje významný anglický herec Ian Holm (Bilbo Pytlík v Pánovi prstenů), zase reprezentuje známého britského spisovatele Paula Bowlese. Snímek, natočený v kanadsko-britské koprodukci, získal celkem sedm kanadských výročních cen Genie (obdoba amerického Oscara), mj. za nejlepší film, režii, kameru a výpravu. Z řady dalších prestižních ocenění jmenujme alespoň Cenu newyorských filmových kritiků za nejlepší scénář a Cenu Národního sdružení filmových kritiků za nejlepší scénář a režii. (Česká televize)
(viac)Videá (1)
Recenzie (190)
Když jsem Nahý oběd četl, nezdálo se mi, že by šel zfilmovat. Jenže to by se do něj nesměl pustit Cronenberg... Brouci, stonožky, podivné postavy a cronenbergovská symbióza organických tvorů se stroji. Posedlost režiséra mutacemi (Moucha, Scanners aj.) zanechala ve filmu výraznou stopu. Snad jen mi chyběl humor knihy, byť je většinou notně černý a zvrhlý. ,,Táta mi dal dvacku, kterou jsem měl dát kurvě, abych ji opíchal. Vzala si ji hned mezi dveřmi, tak jsem vytáhl kudlu a píchal jí do pr...." Ano, tohle ve filmu nenajdete. Dokonce ani nejbizarnější podoby sexu, kterých je kniha plná, což je asi dobře, jelikož bůh ví, kde by film skončil... Co však mají obě díla shodného je, že najednou nasednete do vlaku, co se řítí halucinačním světem, a vy přestáváte rozlišovat, co jsou drogové vidiny a co je realita. ()
Řekla bych, že už dávno je jasné, že Cronenberg je génius. Už mě to slovo trochu štve. Film zabral - ne zabral, omámil, to je to slovo. Film omámil, rozpitval a zase mě slepil. Pan Weller byl úchvatnej a stejně úchvatnej byl Roy, kterého dávno miluju. A ten konec, bože, jak tohle může někdo natočit, jak tohle může dát někdo dohromady. Ještě teď mám pocit, že se všechno kolem mě lepí a lidi jsou agenti. ()
W.S.Burroughs byl génius a pokud bych měl tenhle film hodnotit jako jeho nejslavnější dílo převedené do filmové podoby, musel bych hodnotit hodně nízko, protože zdaleka nevyužívá všech motivů, možností, detailů a vůbec celého potenciálu knihy. Naopak si spoustu věcí úplně zbytečně vymýšlí (dějovou linku, bizarní scény, postavy.....) Na druhou stranu, Cronenberg je opravdový filmový masér s obrovskou, podivínskou fantasií a i když se genialitě Burroughse nevyrovná (nebo spíše je geniální v jiném směru) jeho snímek, sám o sobě, bez pojítka s knihou, funguje velmi dobře. Námět mu slouží jako odrazový můstek pro všechny ujetosti, proměny, deformace v sice ne úplně burroughsovském, ale stylově čistě cronenbergovském duchu, tak jak to od něj známe a jak to milujeme.----------------------------Pro Javerta : Co já vím,tak BIll tohle viděl a nadšený teda rozhodně nebyl :( ()
Na chrobáka transformovaný písací stroj zabíja druhý, na ženského chrobáka transformovaný písací stroj kvôli tomu, že je nepriateľským agentom... Na divnú neľudskú bytosť premený písací stroj sa snaží osúložiť sfetovanú ženu, no zabráni mu v tom šialená gazdiná, ktorá písací stroj donúti vyskočiť z balkóna... Niekoľko ľudí sedí v miestnosti plnej zavesených, polomŕtvych, mimozemsky vyzerajúcich ne-humanoidov a z ich hláv vyrastajúcich chobotov vysáva akúsi halucinogénnu tekutinu... To je len niekoľko pamätihodných psychedelických okamžikov z tohto šialeného Cronenbergovho opusu, ktorý je v podstate o písaní a živote Williama S. Burroughsa, autora knižnej predlohy k Naked Lunch (ktorá sa týmto dostáva do môjho knižného zoznamu "most wanted"). Na filme nejde neoceniť tradične vynikajúcu atmosféru, nápaditosť (ktorá pochádza pravdepodobne čiastočne od Burroughsa a čiastočne od Cronenberga), jazzom šmrncnutú Shoreovu hudbu a Petera Wellera (z jeho postavy som mal pocit, ako keby som sledoval nadopovaného noirového detektíva). Plný počet ale tentoraz nedávam a ani presne neviem pomenovať prečo, no mám pocit, že oproti skorším podobne ladeným Davidovým filmom ako napr. Videodrome (spoločný znak: totálna psychedelickosť) či Dead Ringers (prepadanie drogovej závislosti) je Naked Lunch trošku slabším kúskom. Ale stále je to veľká spokojnosť a 8 / 10. ()
Tak bohužel pro mě asi nejslabší Cronenberg, a tak jsem se na něho těšil protože kombinace, slizu, brouků a 90 let v podání Cronenberga slibovalo solidní úlet. No on to úlet byl ale bohužel ne nějak dobrej. Herci sice hrají dobře a Weller je tu parádní ale bohužel jsem se ty 2 hodiny celkem nudil a i když tu bylo pár fakt parádních scén tak to prostě film nezachránilo, strašně se táhne a na jednu dobrou scénu tu jsou 3 špatné. Film má rozhodně hodně obdivovatelů a má i kultovní status, ale mě to bohužel nezasáhlo a to mám Cronenberga hodně rád. ()
Galéria (53)
Zaujímavosti (16)
- Ve scéně, kde si Lee kupuje psací stroj Clark Nova, můžeme vidět v okně obchodu sochu jedné z insektocidních kreatur obepínající visícího muže. Ačkoli se může zdát, že je to předzvěst Kikiho osudu, je to též narážku na jednu ze zásadních částí knihy, kdy příšera pověsí mladého muže kvůli jeho sexuálním preferencím. (Othello)
- Kvůli roli v Nahém obědě odmítl Peter Weller hlavní roli v Robocopovi 3. (Holina)
- Jednu z „hmyzodidních“ příšer z filmu zakoupila americká videopůjčovna Movie Madness, kde dodnes visí ze stropu. (Othello)
Reklama