Réžia:
Gillies MacKinnonScenár:
Jimmy McGovernKamera:
Nigel WilloughbyHudba:
John E. KeaneHrajú:
Robert Carlyle, Clémence Poésy, Richard Coyle, Maria Popistasu, Catherine McCormack, Gary Lewis, Tim McInnerny, Emilia Fox, Michael Fassbender (viac)Obsahy(1)
Bola jednou z najstatočnejších žien histórie ľudstva. Mladá Mária Stuartovna mala ešte len devätnásť rokov, keď sa v roku 1561 stala škótskou kráľovnou. Mala však jeden veľký problém. Táto okúzľujúca žena s katolíckym vierovyznaním však má teraz vládnuť v protestantskej krajine, čo málokto znáša s pochopením. Viera je predsa čosi posvätné a keď kráľ nevyznáva rovnaké hodnoty ako jeho poddaní, je to prinajmenšom zvláštne. Jej výchova jej neumožňuje meniť názory podľa nálady a tak jej nepriatelia pribúdajú jeden za druhým. Súkromné omše vzbudzujú odpor najmä u kňaza Knoxa, lenže Mária Stuartovna je odhodlaná vyplniť svoje poslanie a stať sa dobrou a úctyhodnou kráľovnou. Odhodlanie je jedna vec, lenže realita prináša niečo celkom iné. Len o rok neskôr sa Mária Stuartovna stáva zajatkyňou anglickej kráľovny Alžbety I... (STV)
(viac)Recenzie (21)
Hezké. U druhého dílu jsem se sice už trochu nudila. Podle mého názoru, kdyby tam spoustu těch zdlouhavých scén vystřihli a dali to do jednoho dvou hodinového filmu, bylo by to mnohem lepší. Taky mě mrzelo, že Clémence Poésy byla jen v prvním díle, ale zase na druhou stranu, kdyby ji dali i do toho druhého, nejspíš by se to vyvíjelo úplně jinak. Hodně jsem přemýslela kolik mám dát hvězdiček, ale nakonec 3. ()
Pokud pominu fakt, že Marie Stuartovna se do Skotska vracela ne po smrti matky, ale po smrti manžela, francouzského krále Františka II. z Valois a ač lord Bothwell skutečně sloužil Mariině matce Marii z Guise, tak dost pochybuji, že by byl po čas Mariina života ve Skotsku téměř u všeho, jedná se o celkem fajn film (na to, že byl televizní). Clémence Poésy (mj. Nataša z Vojna a mír) je dost půvabná i na Stuartovnu (jejíž obrazy se mi teda nikdy nelíbily, ale pověsti hovoří, že byla krásná). Lord Bothwell byl, no řekněme, velmi přijatelný (dokonce je mu McKidd trochu podobný :-))); bratr Jakub nádherně intrikánský, podle filmu podněcovaný hezkou ale neplodnou Alžbětou (ve skutečnosti spíš nemohla mít legitimní děti a kdyby měla nelegitimní, někdo by se "postaral" jak o ně a Alžbětu tak o lorda Roberta (se kterým by je pravděpodobně měla) aby je všechny odstranil, což Alžběta, majíc ráda "svou" Anglii i "svého" Roberta (hraběte z Leicesteru) a navíc majíc politický čich, nemohla udělat..., viz téměř všechny Alžbětiny biografie). Výtku mám k tomu, že to bylo příliš ze skotského pohledu (tak nějak mi ti Skotové občas připadali jako staří Čechové, taky byli příliš hrdí a bylo s nimi obtížné vyjít a vyběhnout se sebou tak nějak nenechali). Jako zajímavost přidávám, že skutečný rozhovor, který vedla Marie ohledně Alžbětiny krásy proběhl s anglickým vyslancem přibližně takto: ...Marie zrovna obdržela Alžbětin portrét a zeptala se: "Nakolik se podobá její krásné tváři?", na což jí Randoph odpověděl, že jak doufá, zanedlouho to bude moci posoudit sama a nalezne mnohem větší dokonalost, než jakou je schopno znázornit lidské umění", ve filmu byl zaměněn s diskusí, kterou ve skutečnosti nevedla Marie ale Alžběta s vyslancem Melvilem ohledně toho, která z královen je krásnější... Oč byl první díl povedenější, tak o to byl druhý horší. Odehrával se v době, kdy mě Anglie už nezajímá a ukazuje se v ní, že ač „Pulcher vultus saepe est non imago pulchrae animae“ (krásný obličej často není obrazem krásné duše), tak za pokřiveným zevnějškem se může skrývat i pokřivený charakter. Bylo až s podivem, že něco takového mohli zplodit krásná Marie Stuartovna a vyhlášený fešák lord Darnley... (podle filmu to pravděpodobně šlo vysvětlit tím, že lord Darnley nikdy nepřišel do Mariiny postele střízliv, a ač to tam nepadlo, jako pravděpodobné vysvětlení mi to připadá). Zatím co prvnímu dílu nechyběla vášeň a intriky, tady se bohatě dostalo mučení a smrti. Něco, čeho by mohli využít (milostného vztahu) tak ten násilně přerušili, zato intelektu lorda kancléře Roberta Cecila nebo krále samotného jsme si užili mírou vrchovatou. Jednička za čtyři, dvojka za dvě, průměr za oba díly - tři. ()
Další z řady britských historických filmů. Opět záleží hodně na tom, jestli je můžete nebo ne. Rozhodně ale neurazí, navíc si doplníte dějepisné znalosti. Jako bonus tu máte charisma Roberta Carlyla, který hraje tak skvěle, že jeho v podstatě záporné postavě fandíte. Opravdu bych od tohohle herce, kterého si nejvíc spojuju s Do naha! a který rozhodně nepobral moc krásy a tělesného vzrůstu, nečekala, že úchvatně zahraje anglického krále. ()
Jakub I. Stuart : ,, Kněží a jezuity věšet, ale už nečtvrtit! '' ------- :-) Doba to byla divoká to šestnácté... A to teprve začínaly čarodějnické procesy a k osvícenství a humanismu to bylo ještě neskutečně daleko. Ano. Ve filmu bylo pár historických nepřesností. Ale kdo z běžných diváků vůbec něco co ví o dějinách Anglie a také té šlamastice co Jindra Tudor (většině známý spíše díky likvidaci svých manželek - a to pokud vůbec) způsobil křesťanské církvi... Film se dělí na dvě části. První díl se týká hlavně Marie Stuartovny a jejího návratu do Skotska coby královny. Filmů už na toto téma bylo natočeno více a tento se nesl v duchu standardů historických produkcí BBC. Bohužel ta první část na mně působila hodně studiově až televizně a lehce odpudivá byla i hudba. Druhý díl začíná nástupem Jakuba I. Stuarta. Toho si střilh všehoschopný (míněno v dobrém) Robert Carlyle. V druhé části se objevilo mnohem více známých herců např. horlivého katolíka dnes bychom řerkli teroristu Guye Fawkese si zahrál sám Fassbender a mohli bychom pokračovat. Druhá část se od první odlišuje také jednou zvláštností, kterou jsem hned tak někde neviděl a která mi ve filmu sedla. Herci totiž v určitých částích děje najednou začnou hovořit přímo k divákovi. Dívají se do kamery a vysvětlují své skutky a činy podobně jako to dělá v Domku z karet Kevin Spacey. Jak říkám moc mi to tam sedlo. Zatímco první díl se hojně řeší politika a málokdy kamera opouští stěny paláců, druhý díl je takový svěžejší, akčnější... Já to chápu tak, že první díl diváka uvedl do souvislostí, zatímco druhá část se plně věnovala jen onomu spiknutí, nikoliv popisu života Jakuba I. Rozprášením vzbouřenců (spiklenců) film také končí. Krvelačnější se na konci dočkají i oné slavné popravy, kde si kat s odsouzenými za plánované vyhození parlamentu (a krále) do povětří opravdu pohrál... Dávám za 4 sudy suchého střelného prachu. * * * * ()
Kto sa chce dozvedieť, prečo vlastne tí Angličania každý rok vystreľujú ohňostroje v Guy Fawkes Night, tu sa dozvie celé pozadie. Inak ide o celkom priemernú historickú drámu, kde druhá časť jasne predčila prvú. Ten rozbeh je slabý a hoci Clémence Poésy je dobrou Máriou Stuartovou, to čo sa deje okolo je slabým popisom dejín. Je to len predohra k druhej časti, k vláde Juraja I. Tu sa silno svojej roly zhosťuje Robert Carlyle a jeho výkon je vrcholom filmu. Inak neznalým doby tu bude dosť ťažké porozumieť, prečo sa vlastne katolíci s anglikánmi tak vyvražďovali a prečo je syn horlivej katolíčky naraz horlivým protestantom. Pomôže len wikipedia. ()
Galéria (26)
Fotka © British Broadcasting Corporation (BBC)
![Sprisahanie strelného prachu - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/964/159964462_d5bcaf.jpg)
Reklama