Réžia:
Larry PeerceScenár:
Nicholas E. BaehrKamera:
Gerald HirschfeldHudba:
Charles FoxHrajú:
Beau Bridges, Ruby Dee, Jack Gilford, Mike Kellin, Ed McMahon, Gary Merrill, Donna Mills, Tony Musante, Brock Peters, Thelma Ritter, Martin Sheen, Jan Sterling (viac)Obsahy(1)
Larry Pearce natočil černobílý syrový příběh dvou grázlíků, kteří zablokují dveře vagonu nočního newyorkského metra a terorizují jednotlivé cestující, mladší, starší, bílé, černé, páry i jednotlivce, muže i ženy. Ukazuje se zde odcizená společnost jednotlivců, fragmentovaná, neschopná, bojící se nebo neochotná spojit se proti násilí a jednotlivě snadno ovládnutelná. Každý doufá, že právě jemu se nestane nic a postupně se dostávají do situace, kdy jsou ochotni přijmout větší a větší míru ponížení. Incident má přesah a nadčasovost; ukazuje, že se zlem se dobrem bojovat nedá a že "civilizovaný" člověk má v mezní situaci nad primitivním agresorem jen velmi pofidérní výhody. (Peabody)
(viac)Recenzie (57)
Ti z nás, kteří pravidelně jezdí hromadnou dopravou, dávno vědí, že v eM-Há-Déčku nebývá o legraci nouze. Zvlášť jízdy nočními linkami bývají zpravidla příslibem veselého povyražení všeho druhu. Pominu-li zážitky zcela bezvýznamné jako výbuch transformátoru a následný požár kabiny, rvačka vagabundů (ve který jsem jich taky pár slíznul - a bolelo to, jéje), skutečnost, že na vás někdo zničehonic vystartuje a chce vám dát pěstí, nebo že se bezděky stanete svědky veřejné soulože v nočním vlaku pařížského metra, pak mi na mysl vyvstávají i zážitky poněkud extrémnějšího rázu. A ano, souhlasím s Larry Peercem, že lidi jsou zatracený hovada. Pokud se "někomu druhému" začne dít něco nebezpečného, sedí a tupě zírají, jakoby se celkem nic nedělo. Někdo kouká z okna, někdo jen čumí do prázdna, zatímco na dosah ruky jde skutečně o život. Kdybychom bývali nezakročili, nechali by cestující neznámého pána v klidu umřít. Na výzvy "pomožte nám prosím někdo" nepřišla jakákoli reakce. Věru, i tohle jsem v MHD zažil a od té doby mám z tupé masy tak trochu strach. Snímek Incident je proto hodně zajímavou sondou, která je podle mých zkušeností naprosto pravdivá. Předkládá příběh, který postrádá hrdinu a tak se hrdinou vlastně stává sám utlačovatel. Hm... V závěru se pak zabývá otázkou, jestli je hrdinský čin nezbytný, a zda má cenu riskovat vlastní život pro bandu tupých ovcí. Lidí, kteří se nechají terorizovat, lidí, kterým je ukradené terorizování ostatních... Takže ruce nahoru, kdo chce zapíchnout pro bandu srabáckejch sobeckejch asociálů... ()
Téměř dokonalá psychologická studie, bezohlednosti, arogance, zbabělosti, která by byla úplně dokonalá, kdyby se dvě hlavní postavy nechovaly přehnaně exaltovaně, čímž jejich poloha malinko ztrácí na autentičnosti a vznikají tak místy nelogičnosti. Paradoxně herecké výkony ostatních převyšují oba hlavní představitele, což asi není ani tak vina samotných herců, jako spíše jejich vedení. I tak ale zejména z druhé poloviny filmu běhá i po létech mráz po zádech. ()
Film přináší bezesporu realistický příběh a je sondou do světa násilí a chování slušných občanů. Oceňuji černobílou syrovost ztvárnění s téměř dokumentární hodnověrností. Při sledování děje jsem si vlastně uvědomil, že zasazený příběh do nočního newyorkského metra v určitém nadhledu můžete prožít kdykoli i u nás. Protože bez nadsázky lze potvrdit, že podobní dementní vyznavači kultu hrubé síly jezdí i pražským metrem a klidně vás zbijí, protože jste se zastal slabšího. A ostatní vám nepomohou. O čemž svědčí i zprávy z různých medií. Myslím si, že kdo prožije takovou situaci v reálu, tak se mu hodně zaryje pod kůži. Možná to, co teď napíši, popudí právníky, já osobně si myslím, že slušný občan by měl mít možnost se bránit všemi dostupnými prostředky a naučit výtržníky, že na hrubý pytel patří hrubá záplata. Protože pykat má jít zločinec, nikoliv nevinní lidé. ()
Každý má svůj vlastní strach. Rozdělení strachem lidé nejsou schopní se bránit. Kdo toho dokáže využít a nemá morální zábrany, může si dělat, co chce. Jediný, kdo to násilí dokáže zastavit, je člověk, pro kterého bolest nebo smrt je menší zlo než nečinné přehlížení. Každý má svůj vlastní strach a každý má svoji vlastní hranici, za kterou ten strach přestane působit. Jen u některých tato hranice splývá s pasivní rezignaci na život nebo na ideály. ___ Jediný hrdina v nočním newyorkském metru se nápadně podobá šerifovi Willu Kaneovi, který se postavil do cesty zločincům V pravé poledne. ___ Incident je skvělá galerie lidských charakterů a pohnutek a čtyři hvězdičky dávám jen proto, že znám odhodlanější verzi Incidentu, ve které Pfc. Felix Teflinger (Beau Bridges) oželel svoji zlomenou ruku. Teflingerova otázka - Where were you buddy? – v určitých životních situacích patří nám všem. ()
Incident je sice ve své stěžejní pasáži vyhrocený téměř až k absurditě, ale o to lépe staví zrcadlo lidské společnosti, resp. její zbabělosti, netečnosti a poddajnosti. Právě v tomto ohledu tkví ve snímku Larryho Peerce hlavní síla a smysl, který si zaslouží vysoké hodnocení, v mém případě plné. Martin Sheen a Tony Musante si záporné role patřičně užívali a je pravdou, že jakmile přistoupili do metra, stal se film velice napínavý, záživný a silný. ()
Galéria (25)
Zaujímavosti (5)
- Natáčení probíhalo v New Yorku. (reich)
- Natáčení v New Yorku v metru ani pořizování jeho záběrů nebylo štábu oficiálně povoleno, a tak kameraman Gerald Hirschefeld a jeho asistent vzali skrytou kameru a natáčeli tajně. Ostatní záběry ve vlaku byly natočeny ve studiu. (reich)
- Martin Sheen v tomto filmu debutoval. (Pumiiix)
Reklama