Réžia:
Steven SpielbergScenár:
Tony KushnerKamera:
Janusz KamińskiHudba:
John WilliamsHrajú:
Daniel Day-Lewis, Sally Field, Joseph Gordon-Levitt, Tommy Lee Jones, John Hawkes, Hal Holbrook, James Spader, Tim Blake Nelson, Bruce McGill, Joseph Cross (viac)VOD (3)
Obsahy(2)
Není-li špatné otroctví, pak není špatné nic. Film Lincoln Stevena Spielberga popisuje období posledních čtyř měsíců života největšího amerického prezidenta Abrahama Lincolna. Odhaluje nejriskantnější a nejodvážnější rozhodnutí amerického vůdce v době, kdy se vyostřuje otázka otroctví a zemí zmítá válka. Silné lidské drama se odehrává na jejím konci. Lincoln může konflikt ukončit, ale rozhodne se hrát vyšší politickou hru, kterou je snaha zrušit otroctví. Sám sobě musí zodpovědět, zda za ni další promarněné životy stojí. V ten hvězdný okamžik dějin musí Lincoln využít veškerý talent, odvahu a morální sílu. Musí učinit rozhodnutí, díky němuž se stane legendou. Postava Abrahama Lincolna odnepaměti osciluje mezi mýtem a historickou postavou. Stále zaměstnává představivost veřejnosti, dnes snad ještě víc než kdy jindy. Možná protože se stal globálním symbolem uvážlivého nakládání s mocí... Film vznikl podle scénáře nositele Pulitzerovy ceny Tonyho Kushnera, dalšími klíčovými hráči jsou Steven Spielberg a představitel titulní role Daniel Day-Lewis. Příběh proniká k jádru Lincolnových posledních úspěchů. Znázorňuje muže plného paradoxů: baviče a vážného muže, hravého vypravěče a nelítostného politického hráče, prozíravého vůdce a zranitelného otce, který v nejtemnější hodině svého národa, kdy si doba žádá od všech to nejlepší, předčí všechna očekávání... „Odjakživa jsem chtěl vyprávět Lincolnův příběh. Je jednou z nejvíce strhujících postav historie i mého života,“ říká Spielberg. „Vzpomínám si, že když jsem ve čtyřech nebo pěti letech poprvé uviděl Lincolnův památník, velikost té sochy na židli mě vyděsila, ale když jsem šel blíž, uchvátila mě její tvář. Na ten okamžik nikdy nezapomenu. Přiměla mě o tom muži, sedícím na židli vysoko nade mnou, začít přemýšlet.“ Čím víc se toho Spielberg během svého života o Lincolnovi dozvěděl, tím víc vzrůstal jeho obdiv a touha vzdát hold této výjimečné osobnosti, její příběh si nesmíte nechat ujít ani vy. (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (56)
Recenzie (747)
Velká slova, vzletné proslovy a svým způsobem jen jeden velký Lincolnův bonmot. Spielberg tuhle část americké historie tak dlouho adoroval, až vznikl pouhopouhý průlet učebnicí dějepisu. Krátké rodinné pasáže vypoví o hlavní postavě drobné střípky a jde se čistě po dodatku, míru a politickém vyjednávání. Bez emocí, bez zápalu. Jen s dokonale vysoustruženou výpravou a nulovou přidanou hodnotou. A že Daniel Day-Lewis nebude Abrahama hrát, ale beze zbytku jím bude, jsme přece všichni věděli snad už před první klapkou. Těžké zklamání je teď o to větší, že Steven očividně natočil (další) svůj vysněný opus a mě potěšil jen občasnou Jonesovou uvolněností a podle očekávání i scénou samotného hlasování. Lehce problematický Válečný kůň vypadá v novém světle jako dokonalá dobovka. ()
Jak se chlapíci v Kongresu tahali a přetahovali o 13. dodatek k ústavě, jak upláceli či byli upláceni, jak měnili názor či jak si stáli za svým. Ne, že by to bylo nezajímavé. Ne, že by Lincoln nebyl sympaťák, charakter a zábavný chlapík vyprávějící báječné historky. Ne, že by film nevyvolal emoce v souvislosti s válkou i ryze osobní, při zmínkách o smrti prezidentova syna. Spielbergovi se zřejmě podařilo dosáhnout přesně toho, čeho chtěl. Já jsem si u toho častokrát vzpomněla na Pravou blondýnku 2 a dost fest jsem tam postrádala nějakou pastelovou barvu a hlavně tu čivavu. ()
Tož nebylo (by) to špatné. Kdyby ovšem... Lincoln tedy v žádném případě nebyl odvěkým bojovníkem za zrušení otroctví či propagátorem rovnosti ras. Stejně tak válka byla vedena "za zachování unie". Otroctví v tom sehrálo jen částečnou roli a spíš ekonomickou, než lidskoprávní. Ne, netvrdím, že by Lincoln nebyl dobrý prezident nebo že by byl špatný člověk. Ale byl to člověk z masa a kostí, nebyl ani světec ani bojovník za lidská práva na úrovni 21. století. To k mé lítosti současní tvůrci mají tendenci Lincolna stejně tak jako jiné historické postavy vypodobnit coby lidi nikoli vlastní doby, ale doby tvůrcovy. Film sám o sobě špatný není, některé pasáže jsou i vtipné, jako třeba "lovení hlasů" (a nabízí to zajímavé otázky k "politické korupci"), samotné hlasování je celkem pěkně gradované, zkrátka Spielberg svůj um stále nezapomněl. Daniel Day-Lewis taky stojí za pozornost, i když s ohledem na uvedené zploštění nemá kromě bradky, chůze a zabarvení hlasu příliš prostoru pro skutečný projev charakteru. Zejména v porovnání s takovým Až na krev to vynikne. Tři jsou tak akorát. ()
║Rozpočet $65miliónov║Tržby USA $182,207,973║Tržby Celosvetovo $275,293,450▐ Tržby za predaj Blu-ray v USA $24,539,621 //počet predaných kusov 791,715║ Tržby za predaj DVD v USA $32,032,253 //počet predaných kusov 1,595,918║ Absolútne odpudivý Spielberg, nuž nezáživnejší film doteraz nenatočil, za celý čas nemá príbeh čím silným upútať je to strašne chladné politikárčenie, bez iskry, bez postavy ktorá by skutočne strhla, veru ani Lincolna nedostanete šancu si moc obľúbiť, nevýhoda u Spielberga je tá že už predtým natočil tématicky podobný film ktorý je diametrálne odlišne poňatí z ktorého ta patričná sila aj žiary: Amistad /40%/ __akadamici sa zas ukázali zo svojim výberom najlepších filmov za rok 2012 ()
Galéria (69)
Fotka © Twentieth Century Fox Film Corporation / David James
![Lincoln - Z filmu - David Costabile, Daniel Day-Lewis, David Strathairn](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/078/965/78965942_8edc1e.jpg)
Zaujímavosti (36)
- Herečka Sally Field byla na roli nucena příbrat 9 kg. Pomáhali ji k tomu proteinové tyčinky a velké množství hnědé rýže. Nakonec však přibrala 13 kilogramů. (hippyman)
- Tajomník A. Lincolna (Daniel Day-Lewis), John Nicolya (Jeremy Strong), bol rodákom z Bavorska a mal silne nemecký prízvuk. (MikaelSVK)
- Na začiatku filmu, keď Thaddeus Stevens (Tommy Lee Jones) opúšťa svoju kanceláriu, sa dvere, ktoré otvoril, zatvoria pomocou automatického zatvárača. Ten však bol vynájdený až v roku 1880. (MikaelSVK)
Opona se rozhrne, na černém pozadí se majestátně vyrýsuje nápis „Lincoln“ a dřív než stačíte říct „lovec upírů 2“, jste vhozeni do nelítostné bitvy Severu proti Jihu. Detailní záběry urputně křičících vojáků vám sice neprozradí nic o velkoleposti bitev, avšak o to působivěji vykreslí agónii jednotlivců zasažených bajonetem do zad. Vřava rychle utichne a nutno podotknout, že s ní i jakékoliv naděje na další akční scénu. Přeci jen Spielberg už patří ke starší generaci a tentokrát se na nějaké běsnění s bambitkami očividně necítil. Své nové životopisné drama bere vážně (rozhodně vážněji než předchozí paskvil Válečný kůň), nechce se snížit ke snadno přístupným diváckým atrakcím (vizuálním efektům) a staví politické dialogy vysoko nad všechno ostatní.___ Pokud očekáváte, že se film bude točit pouze kolem Abrahama Lincolna a detailů z jeho života, můžete být lehce vyvedeni z míry, centrem všeho dění je totiž jen jedna etapa jeho panování – jedna zásluha a to zrušení otroctví díky přijetí třináctého dodatku americké Ústavy. A vůbec, sám Lincoln se kolikrát v centru dění ani nevyskytuje, představuje pouze strůjce a hlavního hybatele procesu prosazování třináctého dodatku, svědomitě mu kryje záda, poskytuje podpůrnou palbu, ale nikdy se sám nestaví před něj a nepřekáží mu ve výhledu. Rozvážný Abraham tak plní úlohu moudrého dědy - nikoli věkem, ale povahou a svým diplomatickým přístupem k věci. Své myšlenky si (téměř) vždy obhájí, na každou poznámku dokáže sestavit protiargument a ještě ho zakončit alegorickou historkou ze života…___ V postavě Lincolna se skvěle snoubí kvalitní scenáristický podkres (tedy co se jeho charakteru týče) s ještě kvalitnějším hereckým výkonem. Daniel Day-Lewis (Až na krev) si po vzoru Stanislavského metody nastudoval svou roli dokonale – vláčná chůze, aneb důkladný jak v pohybu, tak v projevu, důrazná a přitom neagresivní gestikulace, charismatický obličej, z něhož sálá výrazný úsměv i přirozená autorita – hurá, Abraham Lincoln ožil! Tommy Lee Jones (Muži v černém 3) v roli krajního odpůrce otroctví, Thadeuse Stevense, mu však zdatně sekunduje a nebylo by žádným překvapením, kdyby si tento rok právě tito dva zasloužilci dokráčeli pro své další zlaté sošky.___ Téma otroctvi již Spielberg zevrubně rozebíral ve snímku Amistad, ani v něm se nebál od počátku rozdělit postavy, potažmo celý filmový svět na dvě vyhraněné kategorie – dobro a zlo. Není tak černohumornou narážkou, že Spielbergovo vnímání (nejen) otroctví je silně „černobílé“. Lincoln, podobně jako Amistad, nedokáže diváka vybídnout k zamyšlení a poskytnout mu nějaký prostor k zaujetí vlastního stanoviska. Fakta jsou předkládána systematicky, srozumitelně, jenže také poněkud fádně a nepříliš zábavně. Režie je chladně precizní, ale co se týče vzdělávání diváka historií, pojem „škola hrou“ ji zůstává cizí. Z téměř nekonečných politických slovních přestřelek nás dokážou „probudit“ a emocionálně nabít jen momenty, kdy se přestane mluvit o populaci jako celku a přijdou na řadu jednotlivci, s nimiž jsme schopni se identifikovat – ať už jde o procítěné projevy Thadeuse Stevense, odvážné odhodlání Lincolnova syna Roberta, nebo samozřejmě odbočky do osobního života samotného Abrahama.___ Ovšem neberte mě špatně, ne každý politický monolog je nudný a ne každý státník vás umoří počítáním hvězd na americké vlajce! Film oplývá řadou vyhrocených momentů, kdy vypointovaný monolog a úderné gesto rukou dokáže diváka nabít větší energií, než kdejaký Válečný kůň tančící balet na minovém poli. Z hlediska záživného převedení životopisu na plátno lze také říci, že Spielberg jednoznačně překonává předloňského Eastwoodova J.Edgara, jenž se na rozdíl od Lincolna nebyl schopen prohnout v patřičném dramatickém oblouku jako správná filmová kočka. Nicméně povedenou závěrečnou katarzí se nemůže ve svých posledních výtvorech chlubit ani jeden z režisérských veteránů.___ Vzhledem k základům americké historie snad nebude žádným spoilerem, když prozradím, že otroctví bylo zrušeno a Abraham Lincoln zavražděn. Rozpor filmu pramení z jeho nerozhodnosti, kterou událost ustanovit jako klíčovou pro závěrečnou katarzi. Snímek svou ústřední dějovou linii o třináctém dodatku prakticky uzavře do dvou hodin, bohužel Spielberg po vzoru baterií Duracell vydrží déle než běžní režiséři a směle jede dál! Hledisko vyprávění přesedlá zpět na postavu Abrahama a trvá přesně o pár minut déle, než by bylo záhodno. Divák si své „vyvrcholení“ již prožil v soudní síni, a tudíž může být problém vydržet dalších 20 minut fascinovaně zírat na plátno, obzvlášť když film klíčovou událost Abrahamovy smrti zmiňuje úplně mimoděkem, tedy nevhodně minimalistickým způsobem.___ V celkovém dojmu se rýsuje především pocit z kvalitně odvedeného řemesla – ať už se jedná o zmiňovanou zkušenou režii a vytříbené herecké výkony, nebo o výpravu věrně imitující dobu v čele s drahými kostýmy. Jen ke kameře a hudbě nelze říct víc, než že se snaží na sebe neupozorňovat a raději jen poslušně a nenápadně sloužit filmovému vyprávění. Akademické podívané tohoto druhu chybí „něco navíc“ – zbraně schopné dostřelit i do řad obyčejných diváků, způsobit zvrat hodný efektu „wow“, rozvířit prach, po němž nezůstane jedno oko suché, zkrátka chybí propracovanější spletitost osudů, popř. údernost a razance, nezakládající si jen na úctě k historii. 6/10 () (menej) (viac)