Réžia:
Agustín Díaz YanesScenár:
Agustín Díaz YanesKamera:
Paco FemeniaHudba:
Roque BañosHrajú:
Viggo Mortensen, Unax Ugalde, Ariadna Gil, Elena Anaya, Eduard Fernández, Eduardo Noriega, Javier Cámara, Juan Echanove, Pilar Bardem, Pilar López de Ayala (viac)Obsahy(1)
Tento příběh se odehrává ve Španělsku 17.století za panování krále Filipa IV., slabého a manipulovatelného panovníka. Alatriste (Viggo Mortensen) slouží Jeho Výsosti jako voják ve Flandrech a v mírových časech jako nájemný šermíř v Madridu a Seville. Miluje krásnou Maríu de Castro (Ariadna Gil), nejproslulejší herečku své doby. Slíbil svému umírajícímu otci, že se ujme mladého Iniga Balboa (Unax Ugalde). Marně se jej však pokouší zachránit před vojenskou službou a také před panovačnou a zneklidňující Angelicou Alquézar (Elena Anaya)! Příběh je plný intrik a zrady, krvavých soubojů a velkolepých bitev, lásky a nenávisti. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (119)
Nuda. Titulní postava není příliš zajímavá, aby utáhla dvouapůlhodinový historický film. Úmorná režie tomu taky zrovna moc nepomáhá. Jediným plusem je charismatický Mortensen. ()
Film dostal dobré téma, dost peněz, dobré podmínky a získal dobré herce. Co však chybí je podchycení příběhu za správný konec. Příběh má spoustu postav, které by vyžadovaly rozvití charakteru, takto to působí dost zmateně a brzy se přestanete orientovat. Režisér Yanés se snažil jak mohl, nicméně vytvořil nadprůměrný film a to možná díky očím a rukou Vgga Mortensena. Škoda že jaksi nezvládl propagaci filmu do světa, takže nad ním slintají pouze Španělé, Francouzi a Japonci..... Samozřejmě ale nechybí velkolepé bitevní scény, dojemné okamžiky a překvapivé scény. Tento film by milovníkovi historických filmů a Vigga Mortensena neměl ujít. ()
Další z řady historických velkofilmů, které mě prostě neberou. Dávám 1* a to ani nevím, za co:( Film mě prostě nedovedl udržet v pozornosti a to je vypovídající... ()
Děsná nuda ()
Nuda, nuda, šeď, nuda, šeď, nuda... ()
Problémem tohoto filmu je, že se snaží shrnout děj šesti nebo kolika dílů literární předlohy - proto to rozmáchnutí v čase přes desítky, proto žádný dějový oblouk, ale navlékání scén za sebe jak korálků na provázek, proto ta závěrečná s ničím ve filmu nesouvisející bitva u Rocroi nebo divná série střetnutí s Italem Malatestou, která nakonec "vyvrcholí" Malatestovou smrtí v posteli. Bohužel, filmaři si ukousli příliš velké sousto, několik set stran se nedá stáhnout do 140 minut. Přesto dávám 4 hvězdy. Proč? Hlavně kvůli věrnosti reálií, která historickým filmům často chybí; a také kvůli vizualitě inspirované Velázquezem. A Mortensenovi tyhle postavy posmutnělých drsňáků proplouvajících v rámci možností a cti krutým světem jdou (více než Aragorn - viz spolupráce s Cronenbergem, Dějiny násilí a Východní přísliby). Ale jinak souhlasím, že je to promarněná šance. Kdyby natočili film podle jednoho románu, mohlo to třeba mít úspěch s potenciálem na natočení celé série, která by se minimálně ve Španělsku nebo minimálně v televizi mohla dobře prodávat (po vzoru Sharpa nebo Hornblowera). PS: Není divu, že ve Španělsku to dostalo tolik cen a jinde to nezaujalo. Jenom Španělé znají dobře literární předlohu, takže jim to asi tak nesourodé nepřijde - a hlavně to zobrazuje poslední období, kdy se Španělsko ještě mohlo považovat za světovou velmoc, má to pro ně význam jako pro Poláky filmy podle Sienkiewicze. A Goyovy ceny jsou holt národní a nikoli mezinárodní ceny. ()
Škoda promarněné příležitosti. mohlo to být velkolepá dílo, ale vznikla z toho neskutečná slátanina, co neměla hlavu ani patu. Kdo před sledováním filmu neměl něco nastudované o té době, tak se prostě ztratil. Mé vysoké hodnocení je za Viggo Mortensena, kostýmy, výpravu a romantické scény, které mě zaujaly. Jinak jsem na filmu nenašel nic pozitivního. ()
Asi každý evropský národ prošel obdobím svého vrcholu. Kdy se nějaká generace mužů a žen rozhodla urvat si z osudu to nejvíc, co jde. Vlastní cestou. Pro svou zemi. Pro své politické, ekonomické a kulturní představy o zemi "zaslíbené". Cenu tohoto filmu vidím v "obyčejnosti" neobyčejných lidí. Příběh je vyprávěný právě takhle. Bez okázalých efektů, přepychových paláců a marnotratných scén, které oslní barvičkama davy tupců. Ne, tohle není cirkus. Je to každodenní boj o život a lásku, o svědomí a čest. Ušpiněný intrikami mocných i malomocných mocí. Tak jako i v životě, i tady se platí za zdánlivě malá morální pochybení, velká cena. A tak jako i v životě, stále má respekt před mocným a praktickým člověkem (jenž má opravdovou, přímou zodpovědnost) charakter člověka i to, co umí. Kapitán Alatriste je film, který v mnohém není atraktivní pro velkolepé bitvy, nebo ďábelsky komplikovanou politiku, kterou jinde mistrně odhalují tvůrci až absurdně zjednodušeně. Tady se umírá někdy zdánlivě nesmyslně a bez zjevné příčiny jen proto, že se člověk ocitne ve špatnou dobu na špatném místě. Ale pořád je společnost pod viditelným řádem vlády. A i přes společenský úpadek ..existují normy. Psané i nepsané, jež po tisících letech vývoje našly svůj smysl v udržování elementární civilizovanosti tam, kde by jiné (méně vyspělé civilizace) zachvátil chaos a teror naprosto absurdních rozměrů. Děj se odehrává v době, kdy naše země má už více jak sto let po svém vzepjetí se "evropskému řádu", jež tak krutě a nemilosrdně prosazoval císař, potažmo katolický Řím. Je to podobné. Po vrcholu následuje úpadek. A Kapitán Alatriste ukazuje, že i ten se dá důstojně přijmout. Líbilo. ()
Kapitán Alatriste se sice coby jeden z nejdražších španělských filmů může pochlubit slušnou výpravou, i tu ale ve výsledku zabíjí nevýrazná režie a chabě poslepovaný scénář. Vyprávění příběhu skřípe, scénáristé nedokáží pořádně pracovat s postavami, Madrid není tak živý, jak by (za stejné peníze) klidně být mohl, a závěrečná chybně nasnímaná "bitva u Rocroi" působí s hrstkou komparzistů a viditelně nezalidněným okolím jako vyložený výsměch. Mít tak film o 30-40 minut méně, možná bych to snesl, avšak s přestřelenou stopáží 140 minut nemůžu sloužit... Alatriste i se španělskou tercií končí v prachu. ()
Historicky - dobrodružný film, který se nesnaží stát na nezapomenutelných záběrech. Proto neuspěl. Působí příliš realisticky. U mě velké plus. Vzhledem k hodnocení místních uživatelů u jiných historických filmů, se dá nízké známkování brát jako lichotka. ()
Film zbytečně dlouhý nudný, děj pro mě zmatený. film mi nic nedal, naopak mi vzal drahocenný čas. Nuda po dobu 2 hodin, pro mne očistec. Pokud nejste milovník historického žánru a spíše hledáte další film na který se podívat v dlouhém nedělním odpoledne, kapitán altariste to určitě nebude. Ocenit jen mohu snad výborné prostředím, jak již bylo řečeno, nasvícení se mi také líbilo. Pro mne osobně, pro "gurmána" amatéra, hodnotím jako Odpad! ()
Dlouhé? Možná. Nudné? Nikoliv. Až mi je líto, jak je film zde podhodnocován, proto přidávám jednu hvězdičku navíc. Asi jsem se zase ocitl v jiném vesmíru. Docela se divím, protože já nemám zrovna rád tohle historické období a tenhle film udržel mojí pozornost po celou dobu. Děj je sice občas takový, že přeskočí z jedné koleje na druhou, ale celkově se nemůžu ubránit pocitu, že co jsem potřeboval vědět, jsem se dověděl. Dokonce se občas vyskytne pár vtipných hlášek (tedy alespoň pro mě), které se týkají blížící se smrti. Jako např.: // 1)Můžu dostat ven všechny, kromě tebe, lituji . Ty musíš zůstat. Škoda.......... Dobře, zemřít je fortmalita 2)Martine, uvědomil jsis, že se vždycky zabíjíme jen mezi sebou? 3)Víte, že potom už není nic? Ano, to je ten problém. 4)Vrátíte se na večeři. Nevím. // Kdo neviděl, možná nepochopí a jaktak koukám, možná to nepochopí, ani ti kteří viděli. Mě je to ale jedno, protože tento španělský historický film, je prostě výborný a doporučuji ho těm, kteří se nebojí neposlouchat davy lidí, kteří udrží pozornost u filmu 20min! (a to jsem občas jeden z nich. A teď si to přeberte :-) ) ()
Tenhle film je skvělej.... Těch komentářů si nevšímejte, většina zdejších kecalů tak akorát potřebuje pytlik popkornu a jásat na totálně zmrveným robinem hoodem z holivůdský dílny. ()
S Alatristem se to má jako s Pánem prstenů (a to nejen kvůli "áčkovému" hrdnovi, kterého hraje stejný představitel). Většina lidí ho (alespoň ve Španělsku) četla a film jaksi hřeší na to, že si diváci děje prvních čtyř dílů Pérez-Reverteových "Dobrodružství kapitána Alatrista", které tvoří základní rámec scénáře, dokáží domyslet. Jednotlivá Alatristova dobrodružství jsou za sebou jen volně řazena bez řádného rozvinutí děje a nijak logicky na sebe ve filmu nenavazují. Scénář je vůbec největší slabina filmu. Snad by stálo za to nepokoušet se zpracovat čtyři knížky najednou, ale zfilmovat jen jednu. Kdo ví? Částečně to zachraňují herci. Viggo Mortensenovi role sedla, i ostatní, výkvět španělských herců, se docela snaží. Nápad obsadit roli inkvizitora Emilia Bocanegry Blancou Portillo mne pobavil. Výprava, díky velkorysé produkci, je úžasná (vtipný živý obraz Velazquézovy "Kapitulace Bredy"). Co mne však na Kapitánu Alatristovi zaujalo nejvíce, když jsem jej před lety viděl poprvé, byl zvláštní vojácký smutek a bezútěšnost hlavního hrdiny. V tom se asi film nejvíce přiblížil své předloze. A právě proto, že mne kdysi přivedl k tomu osvojit si trochu španělštiny a knihy si přečíst, dávám tři hvězdy. ()
Naprosto skvěle zobrazená atmosféra. Výborně ukázaný život žoldnéře v 17. století. Film mě opravdu nadchnul a Viggo je v roli naprosto uvěřitelný. Určitě doporučuji. ()
Zdlouhavé a tak trochu o ničem. ()
Tenhle film rozhodně až tak nudný nebyl. Ocenil jsem výpravné ztvárnění (realistické kulisy doby, kostýmy, nejrůznější rekvizity). Tvůrci filmu rozhodně nenaservírovali prvoplánově akční, dobrodružný či nažehlený pohled na španělskou resp. evropskou historii 17. stol., (jak by šlo mylně soudit z pojetí plakátu a textu CZ distributora). Naopak, síla filmu spočívá v jakémsi "volně plynoucím záznamu" tehdejších komplikovaných mravů, intrik, způsobů myšlení. Stačí jen trochu o všech souvislostech víc přemýšlet.... A bohužel dospět k neodvratnému závěru, že za těch 300-400 let se příliš moc nezměnilo. Vždycky budou existovat psychopati, toužící po moci a bohatství, kteří, aby dosáhli svých cílů, manipulují s ostatními, i za cenu jejich krve a ztracených životů. Velice aktuální téma, ne? ()
80% Rovnou doznávám nevyrovnanost hodnocení. Prostě mám rád kvalitní šerm a reálnost doby.* Syrový začátek - přelom 16. a 17. století. Breda. Přepadení dělostřelecké baterie v mlze, brodění po pás v ledové vodě. Nutnost udržet muškety v suchu, hořící doutnáky. A pak boj, žádné mazlení, ani moderní akční parádičky. Poctivá žoldnéřská řezničina. Střelba z takové blízkosti, že nespálený prach doutná v odění. Odborné, tiché umlčení stráží. Proto lidstvo vynalezlo podřezávání krků...Nikdo si nehraje na férový boj. Dva, tři Španěláci na jednoho Holanďana. Ubodat, ubít, vyřadit jakkoliv z boje, a pak rychle splnit hlavní úkol. Baterie nesmí vystřelit. Zatloukání děl se zas tak často ve filmech nevidí. Dokonce i ty železné hřeby byly správňácky hranaté. No, prostě paráda. Kdyby film časem neztratil tempo, naléhavost (a ta malá kníratá puta mne nezačala opravdu prudit), dal bych stálic i pět. Šermířské scény poctivé, reálně vypadající. Záběry ze zákopů vypadaly jak z první světové války. Vlhko, bahno, špína, boj v podkopech, přiotrávení oxidem siřičitým. Hladoví vojáci bez žoldu. Realita. Takže závěrem cituji ctihodného vrahouna Malatestu: „KONEC BOJE... A JE PO RADOSTI."--- ()
Neskutečně dobrý film. Ten kdo dává pozor a umí si vychutnat kvalitně natočená díla si tento film určitě užije. Žádné přehnané a neuvěřitelné boje, ale dobře natočený požitek navíc velice věrohodný. Já osobně si ho užil až do samého konce, kdy mi dopřál i přehlednou bitvu mimo mlhu nebo zákopy. Nakonec musím vypíchnout i hudbu, která byla zvolena protože příběhu dodává nemalou atmosféru. ()
Reklama