Réžia:
Susanna WhiteKamera:
Mike EleyHudba:
Rob LaneHrajú:
Ruth Wilson, Toby Stephens, Francesca Annis, Christopher Bowen, Pam Ferris, Tara Fitzgerald, Georgie Henley, Sam Hoare, Christina Cole, Annabel Scholey (viac)Epizódy(4)
Obsahy(2)
Sirotek Jana Eyrová strávila 8 let v internátní škole, stala se učitelkou a coby osmnáctiletá dívka přijala místo vychovatelky mladého děvčete na panství v Thornfieldu. Tam ji čeká nebezpečné tajemství i velká láska... Jana Eyrová je sirotek, kterého se ujal strýc. Bohužel brzy zemřel a o Janu se má postarat jeho žena, paní Reedová. Teta i její tři děti však Janu nesnášejí a velmi špatně s ní zacházejí. Tetina nenávist zajde dokonce tak daleko, že i když svému muži na smrtelné posteli slíbila, že se o ni postará, dává Janu do školy v Lowoodu, což je vlastně sirotčinec. V sirotčinci panují velmi tvrdé podmínky. Je tu zima a Janina jediná přítelkyně Helen nezvládne boj s chorobou a umírá. Jana je po její smrti velmi osamělá. Ve škole stráví osm let. Když dosáhne 18 let, podá si inzerát, že přijme místo jako vychovatelka. Po nějaké době se jí opravdu ozvou a Jana se stává vychovatelkou dívky Adele na panství Thornfield. Francouzské dívenky Adele se ujal majitel panství Edward Rochester a poskytl jí domov. Není však jeho dcerou. Edward Rochester tráví mnoho času mimo domov a s Janou se seznamuje až po několika měsících, když se konečně vrací na čas domů. Rochester je zvláštní, dalo by se říci až nepříjemný člověk, ale Jana ho zajímá, a tak si s ní dokonce občas povídá. Jedné noci vzbudí Janu podivné zvuky a zdá se jí, že slyší smích. Vydá se tedy studenou chodbou za tím zvukem a najde Rochestera spícího na posteli, která je v plamenech. Janě se podaří Rochestera vzbudit a společnými silami uhasí oheň. Ráda by věděla, co to bylo za zvuky, které slyšela, a také má podezření, že v takzvané Severní věži někdo bydlí, ale odpovědi se nedočká.
Rochester opět odjíždí. Nikdo netuší, jak dlouho bude pryč. Po několika dnech dostane hospodyně dopis, aby připravila dům, budou mít hosty. Rochester přijede se společností. Hlavní hvězdou společnosti je mladá a krásná Blanche Ingramová, její matka a další hosté. Je očividné, že Blanche by se ráda provdala za bohatého Rochestera. Na panství přijíždí další host a Rochester Janě přiznává, že tohoto muže tu vidí jen nerad. Je to muž jménem Mason, prý se znají z dřívějška. V noci se ze Severní věže ozývá hrozný křik a celý dům je na nohou. Rochester všechny uklidní a pošle do postelí, ale od Jany potřebuje pomoc. Společně jdou do Severní věže, kde leží v krvi těžce zraněný Mason. Rochester požádá Janu, aby o něj pečovala, zatímco on jede pro lékaře. Mezitím se někdo zuřivě snaží dostat do pokoje. Mason je očividně pokousaný. Nad ránem se jim s lékařem podaří Masona odvézt k ošetření, aniž by se hosté něco dozvěděli. Za Janou přijíždí návštěva, která oznamuje, že její teta, paní Reedová, je na smrtelné posteli a ráda by Janu ještě viděla. Rochester je překvapený, že má Jana příbuzné, a ač nerad, dává jí dovolenou i nějaké peníze, aby mohla tetu navštívit.
Jana se po letech setkává se svou tetou, která ji chtěla ještě vidět, než zemře. Setkání je z tetiny strany opět plné nenávisti. Nenáviděla Janu, protože ji její manžel měl radši než vlastní děti, a tak se jí zbavila. Poví jí však, že Jana má ještě jednoho strýce, bratra matky a ten ji před třemi lety hledal, když zjistil, že Jana žije. Strýc je bohatý a chtěl Janě odkázat své dědictví. Teta ani na smrtelné posteli nedokáže Janě odpustit její existenci. Jana jí však odpouští. Když se vrátí do Thornfieldu, který se stal jejím prvním skutečným domovem, Edward Rochester již na ni čeká. Chyběla mu, přesto jí hodlá sehnat místo jinde. Bude se ženit a většina personálu bude muset pryč. Nejlépe do Irska. To už Jana nezvládne. Thornfield považuje za svůj domov a Rochestera miluje. To přiznání Edwarda natolik zasáhne, že Janu okamžitě požádá o ruku, a překvapená, ale šťastná Jana souhlasí. Svatba se bude konat do měsíce. Pár dní před obřadem má Jana divný sen, a když se probudí, zdá se, že v jejím pokoji někdo je. Svatební šaty jí kdosi zničil. V domě je osoba, která Janě a Edwardovi nepřeje štěstí. Přesto nadchází svatební den a Rochester spěchá do kostela. Zde se dočkají překvapení. Objevuje se Mason, který tvrdí, že je Rochester ženatý s jeho sestrou, a nemůže se tudíž oženit s Janou. Tajemství, které bylo skryto, vyplulo na povrch. Rochester se přiznává. Jeho žena Berta žije v Severní věži v Thornfieldu. Vzal si ji po krátké době a neřekli mu, že je zatížená dědičným šílenstvím. To se projevilo krátce po svatbě. I přesto ji Rochester připravil vcelku příjemný život ve svém domě. Prosí Janu, aby ho nezavrhla, a nabízí jí, že spolu odjedou do jeho domu na břehu moře, kde by spolu žili jako bratr a sestra. Nechce, aby žila v hříchu. Jana si to chce rozmyslet, ale zoufalá uteče z domu. Potuluje se opuštěným vřesovištěm a doufá, že zemře stejně jako její dávná kamarádka Helen. V mdlobách ji tam objeví místní duchovní John Rivers a donese ji do domu svých sester, kde se o ni postarají. Je zřejmé, že tato žena ztratila paměť. Na šatech má vyšity iniciály J. E., a tak jí začnou říkat Jana Eliotová. John i jeho sestry vidí, že je Jana vzdělaná, a tak jí John sežene práci učitelky v místní škole. Jana si vede dobře, ale nikdo stále neví, kdo vlastně skutečně je. Až jednoho dne přijde John za Janou a poví jí, že už ví o její minulosti v Thornfieldu. Také ji hledal jakýsi advokát, aby jí oznámil, že zdědila dvacet tisíc liber po svém strýci. Janu mrzí, že se s ním nikdy nesetkala, ale má ohromnou radost, když se dozví, že John a jeho dvě sestry jsou její příbuzní. Jana je nadšená. Okamžitě se hodlá podělit o zděděné peníze se svou novou rodinou. John se chystá na práci misionáře v Africe a požádá Janu o ruku, aby ho jako jeho žena doprovodila. Je to jediná žena, o které je skálopevně přesvědčený, že se pro takovou práci hodí. Jana souhlasí, i když Johna nemiluje a on nemiluje ji, ale nejprve se chce ještě jednou vrátit do Thornfieldu za Rochesterem. To, co vidí, ji šokuje. Z Thornfieldu zbylo jen spáleniště. Dům zapálila šílená Berta a spáchala sebevraždu skokem z výšky. Rochester žije v jiném domě. Jana se za ním vypraví a zjišťuje, že při požáru přišel o zrak, když se pokoušel Bertě vymluvit skok. Je nesmírně šťastný, že se Jana vrátila, a i Jana je šťastná, že je zase s ním. Rochesterovi však už nyní nestačí, aby spolu žili jako bratr a sestra. Přeje si ženu, manželku. Jana souhlasí. Po nějakém čase žije celá velká rodina pohromadě. Jana, Edward, Adele, Janiny sestřenice, dvě malé děti, pes. Tito všichni se nechají portrétovat, a přestože John je na misi v Africe, je na obraz přimalován také. Nyní má Jana konečně to, po čem celý život toužila. Svou rodinu a milujícího manžela. (TV Prima)
(viac)Recenzie (96)
Bohužel hodnocení píši jakožto nepolíbená knižní předlohou (a tudíž obratem svých možností napravuji). [I.část:] začátek vyprávění o životě Jane Eyre započne již za Janeina útlého věku malé osiřelé holčiny, kdy je záměrně rodinou, do níž byla svěřena, aby zde byla vychovávána vzhledem k příbuzenskému vztahu Janeina strýce, který se o ni do své smrti staral. Jane je odvržena s masivní razancí a její zvídavá povaha je chybně (ale žádouce) zaměněna s ďábelskými pakty. Putuje tak do předem určené dívčí internátní školy, aby tu strávila svou adolescenci. V dospělosti je přijata jako guvernantka na Rochersterovo panství, kde se setkává s panem Rochesterem... Pocitově je to velmi dobře vytvořené, úvodní scény v Janeině trýznivých momentech: kamera snímá dospělé zezdola, a malou Jane (logicky) seshora, což dotváří přesně to, jak se cítila a samozřejmě toto bylo cíleno s úmyslem přivázat divákovy oči i mysl hned od počátku děje. Ještě bych tu ráda zmínila hudbu krásnou a dotvářející si dojem. [II.část:] autentičnost kamery je partná i v dalším pokračování 4-dílné série. Napětí některých scén, které je dotvořeno pouhými siluetami za plápolání svíček ukazuje o čem tento příběh vypráví... o něčem nepoznaném, o tajemnu, jež Jane rozkrývá po doušcích. A to díky této rozsáhlé edici, kde si celý filmový štáb dal tu práci, aby především její průběh nejen nenudil, ale také upoutal. Zde dochází k prohloubení vztahu a vzájemných magnetických vln mezi Jane a Rochesterem. [III.část:] v půli tohoto dílu se vše rozsvítí, hraje to barvami, které nešeptávají zvrat, na který člověk čeká od samého počátečního setkání. Všechen ten pozitivismus vykoukne na povrch tak zlehka, aby byl záhy udusán do země. [IV.část:] obavy a zadostiučinění. *** Věřit či nevěřit, tento seriál odstupňovaný čtyřmi částmi jsem vysrkla na jeden zátah (PS. dokonáno jest úderem 01:53 h. a 4-hodinová pouť završena). Veškeré ty vtěsnané anebo košatější výstupy jsem prakticky neměla na výběr než vidět od začátku do konce. Party hlavních rolí, tedy Ruth Wilson a Toby Stephens, budou pro mě asi už navždy Jane a Rochester (na verzi 2011 se stále chystám). Ruth Wilson se vpila do role Jane ohleduplně a s lehkostí, proto působí neskonale věrohodná. Toby Stephens, kruci, ten se umí mračit jen co je pravda, resp. už jen díky těm rozmanitým pohledům, které jsem se snažila rozklíčovat, si zaslouží být oním Rochesterovým zhmotněním. Vyzdvihla bych také skutečnost, že série není nijak zvlášť proložena tučnými kusy sentimentu (!) a klišé - po těch ani památky, proto ji také shledávám jako naprosto vtahující adaptaci, která se věrně drží anglického vkusu. ()
Ústřední pár mi přijde charakterově jiný, než je tomu ve knize, ač jsou oba představitelé velmi dobře vybráni, co se týče zevnějšku. Zvlášť Jana se chová trošku jinak, než je to popisováno v knize, hlavně co se týče jejích duševních procesů, aspoň mám ten dojem, a je to podle mého také ku prospěchu věci. Velmi příjemné pokoukání, ke kterému se ráda vracím. Upjatost nikdy nepůsobila tak živočišně. Ruth Wilson je opravdu skvělá, disponuje velkým talentem a krásou. Toby Stephens chraptí, kdy může, a protivný je taky na každém kroku. Oběma dohromady se podařilo proměnit starosvětské rozhovory v živoucí debaty, kde jízlivý nebo popuzený už není jenom přívlastek, jehož projev není vidět. Osobitá kamera a výtvarná stránka. Škoda jenom, že autoři nebyli tak odvážní, aby Rochesterovi uřízli ruku. ♥♥♥ (Jo a kdo to proboha překládal pro distribuci?) ()
Nepovažuji za ztrátu času zhlédnutí různých zpracování. Dříve jsem viděl verzi roku 2011, a považoval jsem ji za velmi dobrou -- ale ve světle tohoto seriálu poněkud vybledla. Taková přesná pošmournost... Skvělá Ruth Wilson, je radost vidět někoho, kdo je tak mladý tak vyzrálý. Toby Stephens hraje člověka, který si myslí, že dávno přišel o srdce... naštěstí ani moc nepřehrává... ()
4/4 Osudová láska Jany Eyrové má dva trumfy. Tobyho Stephense a malou Georgii Henley jako malou Janu. Ostatně bylo to pouze jedinkráte, kdy mohla Henley zúročit své zkušenosti z cyklu Narnií a je to obrovská škoda, protože jako děcko byla rozkošná. Naopak Stephens už několikrát dokázal, že mu klasické adaptace v mnohém vyhovují více, než například jubilejní Bondovka. Oněgin, Gatsby, Napoleon, Poirot nebo Marplová, ti všichni mu nabídnuli ideální prostor pro dramatické herectví. Takže není překvapením, že i jako Rochester může být velmi chutný. Na druhou stranu jiné klady nenacházím, tato BBC dramatizace je jen málo nápaditá, minimálně strhující a Ruth Wilson v hlavní roli je sotva dostatečná. Budu muset zřejmě pokračovat v hledání, zatím jsem mohla akceptovat jen Zeffirelliho. #bbc ()
Další příběh silné ženské hrdinky, které tak milujeme. Filmové adaptace Jane Eyre už jsou přeci jen trochu okoukané a tato minisérie v podstatě nepřináší nic nového. Rozervaný pan Rochester byl zahrán přímo ukázkově a velice charismaticky, troufám si říct, že se jedná o daleko lepší podání, než to Fassbenderovo v nejnovějším filmu. O představitelku rozumné, přesto vášnivé Jane jsem měla starosti - musím říct, že mi úplně nepřipadala jako ta původní Jane, ale ujala se toho dost svojsky a snad i sympatičtěji. Celkově je to kouzelný příběh z krajiny, která vypadá jako z anglických pohlednic. Pro romantické dušičky jako dělané.. Mimochodem další dílo potvrzující pravidlo, že s BBC nikdy chybu neuděláte. ()
Nepochybně jedna z nejlepších filmových verzí knihy, až tedy na některé detaily, jako že Adélka měla být malá holčička. Zejména ta dětská hravost a bezprostřednost od dívenky, která byla podle vzhledu Janinou vrstevnicí působí nevěrohodně. Geniálně vystižen byl naopak vzhled Jany, někdy šeredka hrající divnými barvami a někdy půvabná mladá žena. Některé odchylky od knihy, jako epizodu u Janiných sestřenic, bych přešla mávnutím ruky, kdybych neměla i jako člověk se znalostí předlohy trochu problém se v tom zorientovat. Ne, její sestřenice neměly být postpubertální chichotalky. I přes svoje šťouravé výhrady ale stejně trvám na tom, čím jsem začala, tahle filmová verze je jedna z nejlepších. ()
Anglická produkce BBC se obvykle vyznačuje pozoruhodnými obrazy krajiny malebné Anglie, které by klidně mohly konkurovat filmovému turistickému průvodci nějaké cestovní kanceláře, působí tak sugestivně, že v tu chvíli bych se tam chtěl nacházet také. Ty tam jsou doby, kdy lidé si vyznávali nejkrásnější lidský cit za šumění bublajícího potůčku jako Jana Eyrová a Edward Rochester. Dneska stačí příznivcům internetu k seznámení hbitý prstoklad na klávesnici a je vymalováno. ()
Tak táto 4-dielna séria ma úplne nadchla. Zásluhu na tom majú hlavní predstavitelia, ktorí sa do svojich úloh hodili perfektne. A Toby Stephens pre mňa už bude navždy dokonalým Rochesterom, nech uvidím akúkoľvek inú adaptáciu. ()
Další převod Jany Eyrové do dramatické podoby; zřejmě je to pro filmaře lákavý příběh. Jako téměř všechna zfilmování, i toto je velice povedené. Zpočátku se vyprávění drží předlohy, byť malinko přidává koření z hororů, v závěru už to bere trochu zkrátka, ale oba hlavní protagonisté táhnou ve všech polohách seriál do vysokého nadprůměru. ()
Typicky ženský príbeh silných morálnych kvalít anglickej autorky Charlotty Bronteovej je v dejinách kinematografie spracovaný viackrát. Okrem seriálu z roku 1983, ktorý je menej výpravný, ma milo prekvapilo práve toto filmové spracovanie s Ruth Wilson v hlavnej úlohe. Krása a sila tohto príbehu ma fascinuje stále, aj keď som to už niekoľkokrát čítala a videla, a núti ma zakaždým obdivovať to krehké žieňa pre jej pevné zásady a úžasnú silu osobnosti. ()
Tak takhle se kostýmní dramata převádějí do televize! Bravo! Jane s panem Rechesterem si toho (jako vždy) kvůli dobovým konvencím nemohou mnoho říct, ale jak to mezi nimi jiskří, panečku! Tady chápete, co Rochestera na Jane přitahuje, vidíte tu její vnitřní sílu a zajímavou osobnost. A pan Rochester je zase na oplátku charistmatický a temně sexy. (Ta scéna, kdy Jane na posteli přemlouvá, aby od něj neodešla, je boží.) Čtyři hodiny se na tenhle příběh mohou zdát hodně, ale vězte, že s Ruth coby Jane vám utečou jako voda. ()
Já tuhle verzi jednoduše miluju, jednou za čas se k ní vracím a pořád mě to baví. Autoři se se mnou naladili na stejnou strunu, ve filmu je pro mě vše, co tam má být dějově - nepříliš rozvláčné dětství a závěr u St. Johna, pro mě zajímavě řešené a řazené retrospektivy. V mých očích jednoznačně nejlepší pár Jana a E. Rochester, perfektně k sobě pasují a oba svůj part perfektně zvládli, baví mě sledovat tu smršť emocí u obou, to v žádné verzi pro mě nebylo tak výrazné, jakkoliv mám ráda verzi s Daltonem a Clarke. Ruth Wilson fantasticky vystihla charakter Jany, její vášnivost, pevné odhodlání nesejít ze správné cesty, přímost, její herectví zde je pro mě koncert a Toby Stephens k ní náramně sedne a doslova miluju jeho poslední scénu u potoka, ta má pro mě neuvěřitelnou sílu a je mi úplně jedno, že úplný konec - "po pár letech" - může působit trochu kýčovitě, já to beru spíš jako vtip. Navrch jsou ve filmu krásné reálie a velmi podmanivá hudba Roba Lanea. Pro mě láska na celý život. ()
Nerozumiem ako môže niekto Ruth Wilson považovať za krásavicu. To si tie skrútené ústa ešte nikto nevšimol? Aj tu, aj neskôr v Afére je považovaná za krásku, ktorá nemá páru. Herecky ale výborné, no dejovo som nikdy na Janu Eyrovú nejak chuť nedostal. Na taký Hazard sŕdc či Pýcha a predsudok to nemá ani zďaleka. Tých viktoriánskych románov je naozaj čo vyberať, lenže toto je také priemernejší ženský Dickens skombinovaný s Rosamunde Pilcherovou. Mužské publikum si toto len ťažko nájde. ()
Velice příjemné překvapení, a to doslova. Viděla jsem snad všechny adaptace románu, ale žádná se mi tolik nelíbila. Je pravda, že Jana neměla být tolik hezká a povahově trochu jiná, ale vem to ďas. Toby Stephens se pro roli oklamaného a charizmatického Edvarda Rochestera přímo narodil, to samé se dá říct i o hlavní protihráčce slečně Ingramové. Je mi jasné, že kdyby to měly možnost zhlédnout všechny sestry Bronteovy, asi by je kleplo a dlouho by odříkávaly otčenáš, ale možná těmi až erotickými scénami to bylo zajímavé a vůbec ne laciné. Mně se nejvíc líbila scéna, kdy Jana zachránila pana Rochestera z plamenů jeho lůžka a on jí pak přehodil přes ramena deku (nebo co to bylo). Přehazoval jí tu deku asi několik minut :-). Pro mě prostě nejlepší Jana Eyrová. ()
Všechny povinné prostocviky splněny. Pan Rochester je tentokrát o něco mladší, než jsme zvyklí, a Jane skutečně není žádná velká krasavice (pouze většinou opravdu rozkošná). Mezi oběma hlavními postami to navíc správně jiskří a nikdo tu neomdlívá proto, že dáma ukázala kotník - Jane má dokonce s panem Rochesterem okouzlující skoro-postelovou scénu. Susanna White natočila snad nejlepší Janu Eyreovou (příběh, který ženy zbožňují, protože nám dává naději, že za a) i když nemáme míry modelky, láska si nás najde, a za b) dosáhneme svých cílů, i když zůsteme dobrým člověkem). Problém je pouze v tom, že svou oblíbenou knihu má v snad až příliš velké úctě a o moc víc než ony povinné prostocviky nepředvede. ()
Hodně vášnivé, ale to mi nevadí, protože autorka byla romantička a v jejím románu je rozbouřených vášní i tělesného napětí dost, jenže mezi řádky, protože ve své době to prostě jinak napsat nemohla. Janě Eyrové otevřená sexualita vysloveně sluší, rozhodně to není taková protivná rádoby asketická mudrlantka jako v románě. V téhle sérii se mi hodně líbily dialogy, které si z dnešního pohledu z přepjaté a občas nesnesitelně sentimentální předlohy vzaly vždy jen nějakou narážku, nebo obrat, který pak rozvíjely mnohem civilnějším a uvěřitelnějším způsobem. ()
Látka Jane Eyre ma proste baví. Už ani nečakám, že by ma to mohlo nejak dejovo prekvapiť, predsa len, je to adaptácia a poznám predlohu. Táto miniséria je ale šikovná, oceňujem hudbu a veľmi sympatickú dvojicu Ruth & Toby. Oproti Zeffirelliho filmu obsahuje oveľa viac rozhovorov medzi Jane a Rochesterom, čo je len dobre. (23.4.-24.4.2011) ()
Spojenie umeleckej nezávislosti, brilantnej práce s hercami, nadhľadu, vtipu a atmosféry postavenej na elementárnych pocitoch: len tak si sedíme v tráve, dívame sa navzájom do očí (tvar DO OČÚ je ešte krajší) a vieme svoje.. Fantastická záležitosť. Od čias Rozumu a citu maestra Ang Leeho som nevidel lepší babský film. Klaniam sa, Charlotte Brontë, klaniam sa Susanna White. Nikdy by som nečakal, že napíšem o Jane Ejrovej niečo podobné !!!!! ()
Moje nejoblíbenější verze Jany Eyrové!! BBC to prostě umí. Je třeba ocenit skvělé herce - jako většina slečen a dam jsem si zamilovala Rochestra v podání úžasného Tobyho Stephense! Výborná byla i představitelka Jane - Ruth Wilson. Moc se mi líbila hudba, která snímku dodává tu správnou atmosféru a prostředí anglického panství a okolní krajiny. Jednu dobu - má velká posedlost (ke které se opakovaně ráda vracím). ()
Vidieť že ten kto režíroval a vyberal hercov tomu naozaj rozumie:-) Je to skvelá 4dielna sága, pri ktorej až naskakujú zimomriavky z toľkej romantiky. Knižnému Rochesterovi sa nikto samozrejme nevyrovná ale Toby Stephens svoju rolu zvládol bravúrne! ()
Reklama