Réžia:
Brian De PalmaScenár:
Michael CristoferKamera:
Vilmos ZsigmondHudba:
Dave GrusinHrajú:
Tom Hanks, Bruce Willis, Melanie Griffith, Kim Cattrall, Saul Rubinek, Morgan Freeman, John Hancock, Kevin Dunn, Clifton James, Barton Heyman, Donald Moffat (viac)Obsahy(1)
Sherman McCoy, úspěšný muž z Wall Streetu, má přepychový dům, rodinu a milenku Marii. Jednoho dne ji veze z letiště a na dálničním nájezdu omylem zahne do Bronxu. Tváří v tvář světu bídy a zločinu propadnou oba hysterii. Zatímco Sherman odstraňuje z cesty překážku, přiblíží se k autu dvojice černochů. Marie zpanikaří a jednoho z nich vozem porazí. Na policii však nehodu nenahlásí. Všichni, kdo s nehodou přišli do kontaktu, se ji snaží "nafouknout" a vytěžit z ní co nejvíc pro sebe. Nikomu nejde o spravedlnost, ale o manipulaci s fakty ve vlastní prospěch. Sherman je obviněn a málem odsouzen. Díky Petrovi, kterého přece jen začne zajímat pravda, však skutečnost vyjde najevo. Život všech je ovšem zásadně poznamenán... (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (98)
Alespoň jsem si mohl vychutnat několik předlouhých "de palmovských" záběrů, když už ten příběh stojí za zlámanou bačkoru. ()
Nepovedlo se to tak, jak se očekávalo. Silné herecké trio Hanks, Willis a Griffith odvedlo své standardy, ale do svých rolí nedalo naprosto nic navíc. Film postupně ztratil na své původní myšlence, respektive se od ní odklonil, a zůstala jen velmi chabá satira. De Palma tentokrát herecké obsazení vlastně ani moc dobře neodhadl. Ti tři k sobě moc neladí. Neladí to pak ani filmu jako celku, ale zase režijně se opět nedá napsat, že by to bylo přímo profláklé. De Palma pokaždé nenatočí film, o kterém kritika uznale hovoří, film nenadchl a propadl. Ze zapomnění ho čas od času vytáhne právě to hvězdné obsazení, pro které se film vyplatí vidět, a nějaký ten scenáristický a režijní nápad se taky najde. 60% ()
Ako satira je Ohňostroj márnosti funkčý, z dramaturgického hľadiska to však drhne. Prvá polovica je asi lepšia, čiže plynulejšia, tá druhá chaotickejšia, čo ale mohol byť aj zámer. Chybou bolo zaradiť záverečný patetický preslov na súde, ktorý mal akože prehovoriť do duše všetkým prítomným cynikom, ale dosť o tom pochybujem. O čo účinnejšie boli záverečné scény, kedy smotanu lízal zase niekto iný. Najviac si zapamätáte Morgana Freemana ako sudcu a miestneho afroamerického kňaza z niekoľkými fakt hustými zlatými reťazami. Zvyšok by sa musel dať ostrihať alebo si nechať urobiť lepší účes, pozerať sa na Willisovu začínajúcu prehadzovačku z tohto obdobia je doslova utrpenie. Nezaostávajú ale ani Hanksove kudrlinky. No a že to točil De Palma, tak na to si spomeniete iba pri jednom na dve polovice rozdelenom obraze. ()
Film byl napěchován hvězdami, které v této době již stoupaly do popředí slávy.. A to mu nejvíc ublížilo. Snažil se ukázat provázanost všeho se vším a politická satira, načrtnutá nejspíš ožralým malířem, měla diváka nadchnout, pobavit a rozesmát. Místo toho divák dostal chaos okořeněný filosofováním nad lidskou mravností. Nesourodý nezáživný kus čehosi, co si bralo ze všeho trochu a od ničeho dostatek. Nakonec se ani nebylo čemu smát, jelikož takhle nějak to nejspíš v normálním životě chodí. Připomnělo mi to chudáka Fantozziho, který byl tak skutečný a hmatatelný, až to bylo nechtěně smutné. Byl to skutečně ohňostroj marnosti, co jsme v tomto filmu mohli vidět. Především marných pokusů pana De Palmy. 40% ()
Prostě mi to nedalo a musel jsem si sehnat film, kde se o hlavní dějové linie dělí Tom Hanks a Bruce Willis a spojuje je Morgan Freeman. Satira, která už v dobu vzniku urazí mávnutím ruky miliony lidí (natož dneska) a nešetří absolutně nikoho, ale suma sumárum jde o bořič mýtu o spravedlnosti soudnictví a žurnalistiky. Na druhou stranu děj je vlastně prostinký a rozuzlení až schématické, kvůli čemuž film působí nezvykle velkohubě a proč si tolik vylámal zuby, zejména pokud jde o tržby. Nemůžu ovšem říct, že bych s filmem nějak ztratil čas, i když většina asi bude ráda, když zůstane v propadlišti dějin. ()
Ušlo to. ()
Tak zde nám De Palma (jeho režii jsem poznal jen díky úvodu natočeném na "jeden zátah") šlápl opravdu vedle. Hvězdně obsazené ale neskutečně dlouhé a nudné komediální drama, u kterého jsem 5 minut po závěrečných titulcích úplně zapomněl jak začalo. ()
Kdo se těšili na zajímavou a věrnou adaptaci Wolfova satirického románu, nechť si jsou jisti, že to není. ()
"Já chci, aby ses houpal na elektrickém křesle." Nás, misantropy, ten film těší a baví. Melanie a Kim své pipiny vysekly fakt skvěle. ()
Tvůrci už v názvu díla projevili nevídanou dávku jasnozřivosti, kterou musím ocenit dvěma zářezy. Pokud si hned na začátku filmu s ohledem na váš drahocenný čas budete klást zásadní otázku a to: bude to taková nuda až do konce? Pak mám pro vás jeden milosrdný spoiler: ano bude! Produkce: Warner Bros ()
Jak se z jednoho malinkatého maléru stane megaveliký malér a k tomu přizpívají média. ()
3.8.2010 ~ Americká parodická satira, která ale kdyby neopustila břehy Země svobod, vůbec nic by se nestalo. Nezajímavá nuda v krystalické podobě. ~ Možná kdybych byl Američan, tak bych tím byl unesen, jako nijak zvlášť proamerický Evropan jsem byl akorát znuděn a to natolik, že jsem udělal něco, co dělám u opravdu velkých "průserů". Nedokoukal jsem to. Skoro. ~ Úspěšný obchodník z Wall Street má ženušku a děti. Ženuška dělá prd, manžílek jí leze za jinou nanynou, která také dělá prd, s tou druhou nanynou se dostanou omylem do Bronxu plného zlých a násilnických černochů, přičemž jednoho z nich zraní poté, co se je snaží přepadnout a přinejmenším znásilnit a ohlodat, v tom horším případě potrhat oblečení, poškrábat auto a pak teprve znásilnit a ohlodat. ~ Do případu zraněného černošského hodného milého učenlivého tichého a milujícího černošského chlapce se vloží černošská obec v čele s pošahaným reverendem prahnoucím po odvetě, policií a podřadným ožralou a mimo jiné také pisálkem. Policie by se na to vykašlala, pisálek chce popularitu, černoši bílý skalp, pan "Wall Street obchodník" klidné svědomí (z toho, že někoho zajel, ne že se tahá manželce a dcerce s jinou fiflenou za zády) a divák čeká, kdy se začne něco dít. Stále jsou zde pouze nástiny gradujícího příběhu, který se ale ne a ne dostavit a tak mě to už naštvalo natolik, že jsem to stopl. ~ Natočit něco tak nezajímavým způsobem chce vážně um. Nacpat do toho filmu takových známých tváří (Willis, Hanks, Griffit, Freeman...) a ještě to navíc nudně natočit, to je už majstrštyk. Tak nějak záměrem/náhodou jsem se dostal ke konci, kdy měl zrovna americko-do-duše-promlouvající projev Morgan Freeman, a gratuloval si tak, že jsem u toho neztratil času víc. ~ Ano, satira z toho čišela, ale když mě jsou ty americké poměry tak ukradené. ()
Tento film byl nominován na Razzie Award hned v pěti kategoriích, a zdá se, že navzdory hvězdnému obsazení byl, je a zůstane propadákem. --- Jedná se o satirickou komedii (podle románu Toma Wolfea), která vyzývá na souboj všechny populární trendy označované jako „politická korektnost“. A tak vidíme ženy, které své partnery programově vydírají a ponižují. Barevné, kteří jsou tím ničemnější, čím víc jim afirmativní společnost nahrává. Hyenistická média. Duchovní, kteří mají z podněcování rasových problémů byznys. Židovského státního zástupce, který bude kýmkoli, jen aby vyhrál ve volbách, ve skutečnosti však systém prostě nenávidí. Bílou smetánku, zbabělou, pokryteckou a rasistickou. A tohle všechno, díky jedné nešťastné epizodě, se rozhodlo schroustnout a vyplivnout jistého Shermana McCoye z Manhattanu. --- Je to komedie, ale podezřívám autory, že to jako legraci zdaleka nemysleli. Že tvrdí docela vážně, že americká demokracie je zvrhlá, že politická korektnost podporuje násilí proti slušnosti, že muži se stávají rukojmími žen, bílí rukojmími barevných, slušní rukojmími darebáků. Soudím tak ze dvou momentů filmu. Je to jednak McCoy starší, představující zcela vážně, pozitivně a bez ironie „starou“ Ameriku - bílou, zbožnou, poctivou a pracovitou. Druhou takovou postavou je soudce White (zahraný černým Morganem Freemanem), kterému film v závěru vkládá do úst happy-endovou naučnou přednášku, těžko snesitelnou, přestože samotný obsah jeho řeči je cenný. --- Ve volbách v Americe vyhrávají střídavě demokraté a republikáni, ale média (včetně Hollywoodu) jsou od šedesátých let výrazně pro-demokratická. Takový film musela vnímat jako kopnutí do rozkroku, a podle toho s ním zametla. --- Scénář je brilantní, nadsázka právě tak akorát, aby byla inteligentně vtipná, příběh v žádném okamžiku nenudí, a herci (Bruce Willis, Tom Hanks, Melanie Griffith, a další) zvládají své náročné role překrásně. --- Bravo! ()
Není to špatný, ale název celkem jasně vystihuje snahu tvůrců. ()
Casting filmu je vynikajúci. Je to výborná satira. 7/10 ()
Adaptace románu Toma Wolfa.Kniha je mnohokrát lepší než film.Film je nudný. ()
- Já ta pravidla nevymýšlím. - To je důvod, proč se nezúčastňovat hry. Každý se může rozhodnout, zda se zúčastní hry, pravidla které nejsou poctivá a spravedlivá. Velká ryba mezi piraněmi, každá z kterých hraje vlastní nepoctivou hru. Logicky pak zní poučení slušného otce pro slušného syna: Když pravda nedokáže zachránit, tak lži. Ze dvou důvodů a argumentů - pravda a láska - je láska vždy pádnější. ___ Prakticky všichni kritici se shodli na tom, že se film nezdařil. V roce 1991 film dostal Zlatou malinu. Diváci v Americe se zřejmě nedokázali odpoutat od knižní předlohy a přijmout jiné zpracování. Na rozdíl od knihy je film postaven na ironii a sarkasmu a je spíše zcela samostatným příběhem. Pět hvězdiček bych dala, kdyby si tvůrci filmu odpustili závěrečnou výzvu ke slušnosti. Slušnost totiž není přesvědčení vycházející ze samotného člověka - je to jen poslušnost vnějším pravidlům. ()
Další nezaslouženě opomíjený film. Duo Hanks - Willis prostě nemá chybu! ()
Zacalo to ako priserne nudny podpriemer, v strede nastupila este vacsia nuda, nic sa nedialo a tie plane dialogy sa nedali pocuvat. Koncilo to potom tak, ako zacalo. Hruza : 20 % ()
Celkom slušné, ale nie na viac ako 3*. ()
Reklama