Réžia:
Brian De PalmaKamera:
Stephen H. BurumHudba:
Ennio MorriconeHrajú:
Gary Sinise, Tim Robbins, Don Cheadle, Connie Nielsen, Jerry O'Connell, Peter Outerbridge, Kavan Smith, Elise Neal, Kim Delaney, Britt McKillip, Jody Thompson (viac)Obsahy(1)
V roce 2020 vysílá NASA první expedici s lidskou posádkou na planetu Mars. Při průzkumu záhadného objektu dojde k tragédii, po níž se posádka přestane hlásit. Ze Země je k Marsu okamžitě vyslána záchranná mise, které velí Woody Blake (Tim Robbins) a jejímž prvotřídním pilotem je Jim McConnell (Gary Sinise). Záchranná výprava probíhá podle plánu, až do chvíle, kdy je kosmická loď zasažena rojem mikrometeoritů. Neovladatelná loď se řítí do neznáma, ale nedaleko naštěstí prolétá funkční vesmírná sonda. Astronauti se už pouze musí dostat k ní, potom s ní přistát na Marsu a následně se dostat domů. Maličkost, nebo ne? (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (329)
Na jednu stranu má tenhle film dobrou atmosféru a námět, na druhou stranu je jeho potenciál zcela nevyužit. Chvilkami mi to přišlo, že se děj dotýká zajímavých témat, ale v zápětí je zahodil a jal se věnovat něčemu jinému stejně povrchně. V zásadě je to dobrý film, ale těkavý a nesourodý. Jakoby tvůrci nevěděli, co vlastně ve filmu chtějí zdůraznit. 55% = 3/5 ()
Nevyrovnané a někdy pohádkově přestřelené, ale dá se to (poslední část nebyla špatná). 55%. ()
Z filmu som videl kvôli výpadku signálu príliš málo, aby som mohol hodnotiť. Ale použitie koly na opravu netesnosti kozmickej lode nemalo chybu, za to by sa nehanbil ani MacGyver. ()
Hollywoodem se potuluje tolik zajímavých scénářů (pořád tomu věřím) a někdo, natož De Palma má potřebu točit něco takhle tuctoveho. Konstatování, že je to old school moc nepomůže. Nenudil jsem se, triky jsou fajn a herci sympatičtí - a kombinace Ennio a vesmír dodá patřičné emoce - jen jsem se chtěl bavit víc. ()
5* protože zde hráli jedni z mých nejoblíbenějších herců. Kvalitní efekty to mělo, nechybělo napětí , akce ,dojemné momenty. A hlavně to, že to mělo na sci-fi opravdu inteligentní scénář - ukázka jak se na zemi dostal život byla strhující. Malý prostor zde dostal i můj oblíbený herec Peter Outerbridge (Ronnie Stark z 2.řady seriálu 24 hodin) - zde Sergej Kirov. ()
Dobře se na to kouká takhle v neděli po poledni, když člověk odpočívá.Je to pořád o tom základním.Přijde v životě lidském takový moment, kdy se musí vypravit z domu ven a poohlédnout se po tom, co se děje venku.Zvlášť když je zvenku něco slyšet, popřípadě něco vidíme mezi laťkami plotu.Ovšem někdy se přimotáme k něčemu, co neumíme zvládnout a spálíme si hned napoprvé ruku.No a napodruhé se to třeba povede a my víme, jak se máme za rohem chovat.A když je tam navíc starostlivá máma, která nám ukáže jak se chovat, a co dělat třeba na diskotéce, v kině, na fotbale anebo v lese, pak se nám to podaří a my můžeme jít v životě dál....,a dál..., no třeba až moc daleko. ()
Dokazu si to predstavit jako televizni vec na vsedni den odpoledne. Ale jako vazna scifi z vesmiru ani omylem. ()
K úplné dokonalosti tomu scházelo pouze jméno Danikena v titulcích, ještě pomalejší tempo a ufon hovořící o síle lásky. ()
Možno to nie je úplne ono, ale mne sa tento film, ako žánrovému nadšencovi, veľmi páčil. Obzvlášť ta evolučná myšlienka. ()
Vem si ten kyslík, vem si ten kyslík - "to je dobrý já to zvádnu bez něj" pár dost nelogických vsuvek ale jinak se to dalo a překvapivě zajímavé finále. ()
Mam z toho filmu rozporu divné pocity. Nejdřív to vypadalo, že film bude zajímavý pak byl nudný a pak přišel přehnaný bezmyšlenkovitý konec. Čekal jsme od toho fakt něco jiného a dostal jsme prapodivnou věc, která mě po hodině docela přestala bavit. A štval mě soundtrack protože ta muzika na ty varhany se do filmu absolutně nehodila. 40% ()
Protože De Palmu a jeho barokní filmy miluju, dal jsem tomu po letech druhý pokus a je to pro mě pořád stejně rozklížený jako napoprvé, všechno od hudby, po scénář, přes herce a občas i výpravu a triky, to všechno jde úplně šejdrem...a při sobě to neudrží ani tak silný režijní rukopis, jako má De Palma, který na to, jak technicistní přístup k filmu navenek předvádí, je ve skutečnosti hodně emocionální typ autora a dokáže ty emoce z jednotlivých scén (nikoli herců, v tom je jako Hitchcock, který nenáviděl Stanislavského metodu vciťování) vydolovat: jenže tady nedoluje, tady jen po kouskách preparuje. Pořád to ale dává větší smysl než třeba Prometheus ()
Zaujímavé "hĺbavé" sci-fi, ktoré akciu nahrádza pokusmi o filozofické presahy a myšlienky. Ťažko hodnotiteľný film, v ktorom nakoniec víťazí forma nad obsahom. ()
Film obsahuje dramatické až srdceryvné scény, chvílemi se naopak vleče a působí až sentimentálním dojmem. Mně přišel jaksi nedovařený. Přikládám záznam tematicky korespondujícího snu. Sen začíná podobně jako film, tj. letem Američanů na Mars, avšak dále se to vyvíjí jinak. Závěrem stručně shrnuji děj jednoho filmu natočeného Marťany, který se na Zemi dosud nepromítal. - - - Naučný sen o Marťanech (v noci z 14. na 15. července 2023) - - - Američané se konečně odhodlali k letu na Mars. Šťastnou shodou okolností se ocitli na místě, kde krátce po přistání učinili významný objev. Jejich pozornost upoutala veliká kovová deska upevněná na jedné skále; později se zjistilo, že byla zhotovená ze slitiny platiny a iridia, aby přetrvala věky. Na desce uviděli reliéfní obrázky antropomorfních bytostí a z výjevů vyrozuměli, že jde o obrázkový návod, jak se dostat k poblíž uloženému pokladu nebo depotu. Instrukce zněly asi takto: „Najděte kovová vrata. Odstraňte ochranný kryt z číselného zámku a na něm nastavte tuto kombinaci. Kdyby to nefungovalo, použijte manuální ovládání.“ Protože Američané obrázkové návody prostě milují, začali hledat vrata, která našli částečně zasypaná štěrkem, a po jistém úsilí pronikli do podzemního bunkru, kde objevili množství kovových beden. Po konzultaci s pozemskou základnou všechny kontejnery naložili do rakety, venku ještě sebrali pár kamenů a vrátili se na Zem. Desku ofotografovali, protože ji nedokázali sundat. Nález se stal předmětem intenzivního vědeckého výzkumu. Marťanská civilizace trvala několik milionů let. Když Mars z nějakého důvodu ztratil magnetické pole a v důsledku toho začala řídnout atmosféra a klesala její teplota, pochopili Marťané, že to mají spočtené, a rozhodli se zanechat po sobě aspoň památku, kterou by někdy v budoucnu mohla objevit nějaká jiná civilizace. Depot obsahoval asi dvacet tisíc knih, cca deset tisíc zvukových nosičů a téměř padesát tisíc barevných filmů na příslušných nosičích. Přehrávací technika byla přiložena v řadě exemplářů, z nichž některé pořád fungovaly. Technikové začali média převádět do pozemských formátů, aby lidstvo mohlo objevovat úchvatnou kulturu Marsu, jejíž poslední příslušníci se udusili nebo zmrzli v době, kdy na Zemi vrcholila éra dinosaurů. Porozumět řeči Marťanů nebylo těžké, protože Marťané natočili sérii jazykových kurzů, kde rodilí mluvčí seznamují hypotetické budoucí studenty s marťanským jazykem. Hodně zde pomohly i marťanské naučné slovníky. Velkým překvapením bylo, že Marťané nikdy nevedli války. Na Marsu se vyvinula pouze jedna rasa inteligentních bytostí, všichni hovořili jedním jazykem a celková populace Marsu nikdy nepřesáhla počet půl miliardy jedinců. Marťané obývali pouze pás pevniny kolem rovníku zhruba do třicáté rovnoběžky a hustota osídlení planety byla velmi malá. Většina obyvatel žila na venkově v jakýchsi komunách a věnovala se zemědělství, chovu užitkových zvířat a lovu zvěře a říčních ryb. Marťané neznali spalovací motory, protože na Marsu nebyla ropa. Vyráběli elektrický proud ve vodních a větrných elektrárnách a využívali jej ke svícení, topení, pohonu strojů, tavení a obrábění kovů i jinak. K dopravě jim však sloužila hlavně jízdní zvířata či těmito zvířaty tažené vozy. Marťané měli rádi hudbu a zpěv. Pěstovali kult sexu, což souviselo s jejich nízkou plodností, která byla asi zapříčiněná geneticky. Vysoké procento žen nikdy neotěhotnělo. Částečně se tomu dalo odpomoci tím, že žena souložila se všemi muži v komuně nebo i mimo komunu. Když některá porodila, byl to důvod k oslavě. Žena i dítě dostávaly různé dárky, a to i od osob, které přijely zdaleka, aby se podívaly na dítě, protože ještě nikdy žádné neviděly. Sleduji marťanský film s českými titulky. Hlavní hrdinka přísahá, že otěhotní, i kdyby kvůli tomu měla ojet všechny muže na planetě. Poté se pustí do realizace svého plánu. Asi polovinu filmu tvoří záběry ukazující souložení. To je prokládáno scénami, kdy žena hraje na hudební nástroj podobný loutně a zpívá o své touze po dítěti. Kdyby to nepůsobilo tak exoticky, tak by se člověk asi nudil. Marťané však jistě slzeli dojetím. Žena po velkém úsilí otěhotní. Loučí se se skupinou mužů, mezi nimiž se zřejmě nachází i otec dítěte, a vrací se do své komuny. Poslední záběr filmu ukazuje kojení marťanského miminka. Žena přitom kouří doutník zhotovený ze sušených listů nějaké léčivé rostliny, aby dítěti dopřála trochu zdraví prospěšného kouře. () (menej) (viac)
Svým způsobem to je dobrá sci-fi,ale potřebuje náš soucit ()
Ta pointa byla tak blbá, že veškeré předchozí plusy - a nebylo jich mnoho - vymazala. Podprůměrná sci fi s naprosto příšernými hereckými výkony ()
Tim Robbins - ano. Ten pseudo mimozemšťan na konci - ne. ()
Mise na Mars není skutečně špatné sci-fi. Problém je ale stejně jak Galadriel uvádí, na konci. Ten je vyloženě špatný a degraduje jinak solidní snímek. ()
Ennio Morricone? Proč? ()
Film je atmosférou tak na tři hvězdy, ale jelikož je žánr moje srdcovka a jelikož měli skutečně dobrého poradce pro vědu, dávám hvězdu navíc. ()
Reklama