Réžia:
Yves SimoneauScenár:
Daniel GiatKamera:
David FrancoHudba:
George S. ClintonHrajú:
Adam Beach, Anna Paquin, August Schellenberg, Aidan Quinn, Colm Feore, Fred Dalton Thompson, Shaun Johnston, Gordon Tootoosis, Eddie Spears, Sean Wei Mah (viac)Obsahy(2)
Drama z původní produkce HBO vychází ze stejnojmenného bestselleru, který zachytil zničující dopad dobytí Divokého západu na domorodou kulturu amerických indiánů v druhé polovině 19. století. Sledujeme jej na osudu tří pozoruhodných postav. Charles Eastman (Adam Beach), původním jménem Ohiyesa, je Sioux, ale vystudoval v Dartmouthu a přizpůsobil se světu bílých. Sedící býk (August Schellenberg) je proslulý náčelník indiánského kmene Lakotů, který se odmítá podřídit vládě a do posledního dechu hájí identitu svého lidu, jeho důstojnost i posvátné indiánské území - zlatonosné Black Hills. A senátor Henry Dawes (Aidan Quinn) je jedním z těch, kdo spoluvytvářejí vládní politiku týkající se indiánských záležitostí. Zatímco Eastman s učitelkou Elaine pracují na zlepšení životních podmínek v rezervaci Siouxů, senátor lobuje u prezidenta USA. Řešení též slibuje mesianistické hnutí proroka Wovoka, ale po té, co je Sedící býk zabit a 29. prosince 1890 sedmá kavalerie zmasakruje stovky lakotských mužů, žen a dětí u Wounded Knee, jsou všechny naděje ztraceny. Film natočil režisér Yves Simoneau. (Cinemax)
(viac)Recenzie (84)
Zajímavý film, z historického hlediska, řešící problémy indiánské menšiny v USA po bitvě u Little Big Hornu. Sitting Bull a ostatní náčelníci Siuxů jsou bídou nuceni přizbůsobovat se bílým lidem a jejich civilizačním požadavkům. Někteří indiáni se přizpůsobují poměrně snadno, ale někteří vůbec. Ústřední postavou je Ohiyešu, který odchází studovat doktořinu na Východ a poté se vrací zpět. Film je to bezesporu zajímavý, ale přišel mi brutálně nastříhaný. Nevím, čím to je, ale připadal jsem si, jako když v bludišti honím konec lana. Kdykoli ten konec znova spatřím, abych věděl, kudy se dál vydat, tak zase zmizi a objeví se někde jinde. Působí dost rušivě, když děj nějak ubíhá a bez jakéhokoli pojítka následuje scéna, která jakoby nenavazuje na předešlou. Ale film je jinak určitě kvalitní. 65% = 3/5 ()
Krásný smutně laděný příběh o tom jak Indiánům vyhasínali poslední zbytky naděje a jejich poslednímu většímu zbouření u Wounded Knee i když ani po něm to někteří z nich nevzdali a dále bojovali za svá práva. Koneckonců dělají to dodnes a nechtějí aby se zapomnělo na křivdy z minulosti a za to si zaslouží moji největší úctu. Byl jsem rád, že jsem po dlouhé době opět narazil na film mapující utlačování indiánů materialistickými američany, kdyby se alespoň lidé dokázali poučit z minulosti. ()
Na televizní zpracování je film velmi povedený a je vidět, že HBO do toho nějakou tu kačku vrazilo. Mírně dokumentární forma není na škodu a je historicky velmi přesná. Spíš než akci čekejte politické hašteření a propracování jednotlivých postav a jejich osudů, i když na závěr dojde i kolty. Emocionálně silný příběh, který se opravdu odehrál a musí vzít za srdce snad každého. Nutno ještě vyzvednout skvělé herecké výkony a odkaz, který nám film dává: lidi, nebuďme svině. ()
Povedená rekonstrrukce "domestikace" amerických indiánu. Američané tehdy s původními obyvateli zacházeli jako náckove s židy v době své největší slávy. Snímek se mi dost líbil. Není mnoho filmu, které by líčily tuto část dějin indiánu. Herci v rolích indiánu skvělí, náčelnicí opravdu uvěřitelní s autentickým vzevřením. Cosi přes 80% to bude. ()
Obsahově velmi zajímavé, ale filmově a dokumentárně celkem značně mizerné. Škoda. ()
Film s indiánskou tématikou, který bez příkras ukazuje jak to tenkrát skutečně bylo, se zabíráním indiánských území, se snahou zcivilizovat indiány, s rezervacemi, jak na to nahlíželi sami indiáni a jak skončil Sedící býk a další velcí náčelníci. Film je to v důsledku smutný, protože příkoří, které zde sledujeme, se skutečně stalo a ani nedojde divácky vděčné odplaty. Televizní produkce není poznat, jsou zde kvalitní herci, režie i výprava. ()
Naučný příběh o tom, kterak Indiáni přišli k tomu ničemu, co mají dnes (jak tomu rozumíme v paralele s Romy, i když nejsme Američani, že?). S kouzelnou Annou Paquin k tomu. Někde jsem měla zasunuto, že Siouxové byly drsným kmenem, no po shlédnutí tohoto (dlouhého) dílka už si to budu pamatovat. Je to poučné, méně už zábavné. ()
" Ten človek bol vážne idiot. Rozdeliť svoje sily a zaútočiť cez deň. Idiot možno, ale mal svoje rozkazy. Vyhnať Siuxov z Black Hills a primäť ich na prídelový systém, aby sme sa my mohli dostať k ich zlatu." Myslím, že tento príbeh patrí k tým najvýstižnejším s pomedzi príbehov zaoberajúcimi sa " civilizáciou a šírením bielej kultúry " (krádežou pôdy) na Americkom kontinente. " Hovorím to stále. Pokiaľ chceme zabrať to, čo sme kúpili od Francúzov a vybojovali od Mexičanov, musíme pozabíjať Indiánov." Príbeh o mladom indiánovi Ohiešuovi, ktorý to skúša po novom a prijíma ponuku bielych na štúdium a tým o zaradenie sa do civilizovanej spoločnosti. Z druhej strany sleduje, dokonca sa podieľa na premiestňovaní svojich bratov do rezervácií a zisťuje jednu, jedinú vec. " Vy učíte naše deti o vašom Bohu. Milujte sa a množte sa. Ale tieto slová nie sú určené pre indiánov. Pretože, ktorý muž by mal ženu a deti a nemohol ich uživiť? Žiadny indián. Vy nás chcete vyhladiť. Skončiť to snami priamo tu, na kúsku zeme, kde nič nemôže žiť." Smutný, plne vystihujúci príbeh o bezvýchodiskovej situácii pôvodných obyvateľov " nového sveta." " Proti nám ste použili množstvo zbraní. Tých vašich zbraní sme sa báli najmenej." ()
Je dobře, že se Američané vrací ke svým temným stránkám historie, kde bez mrknutí oka dokázali vyvraždit celé kmeny indiánů. Film je opravdu televizního vzhledu a připadá mi dost roztažený, ale historické události zachycuje věrohodně. ()
Silný film o ukončení indiánského svobodného života. To co americký národ prováděl s Indiány, jejich systematické vyvražďování je až nechutné a v dnešní době pro mnoho lidí stále nepochopitelné. Moje osobní dojmy jsou velmi zvláštní. Film poukazuje hlavně na to, jak se chtěli Američané dohodnout s Indiány na určitém kompromisu. Snímek mě ale silně oslovil a nebyl až tak špatný. V neposlední řadě bych také rád vyzdvihl skvělé prostředí a kostýmy. ()
Je snadné být statečný zdálky...Tak to je úvodní motto hlavního hrdiny, které nás uvede do děje filmu, jenž věrně mapuje temné období dějin USA, včetně hanebného zacházení s jejich původními obyvateli. Adam Beach v roli smutného hrdiny, prototyp civilizovaného a vzdělaného indiána, jenž zjišťuje, že nepatří ani do světa bílých, ani do světa obyvatel svého kmene. Připomíná svým osudem vyhnance, indiána s příznačným jménem-Nikdo, z filmu Dead Man Johna Jarmusche. Přidám proto, ještě jedno motto : Národ, který se nepoučí ze svých dějin, je musí prožít znovu ... ()
Snad by se to dalo nazvat i hraným polodokumentem. Pro fanouška pokusné archeologie, ethnografie, woodcraftu či Indian Corallu, učebnice převedená do pohyblivých obrázků. Nečekejte bombastické herecké výkony, nečekejte kameru s kouzly. Je to dobrá práce která tak objektivně sleduje všechny příčiny největší genocidy v dějinách lidstva ktera se ovšem tak nemedializuje jako ta židovská. Příběh sleduje tři hlavní postavy Ohyiesu naturalizovaného indiána, senátora Dawese jenž se snaží indiány naturalizovat a vést a Tatanku Jotanku, slavného, ale již zhrzelého náčelníka. Každý to myslí svým způsobem dobře, ale jejich kroky vedou ke zkáze. Doporučuji stejnojmenou předlohu od Dee Browna (Odeon 1976) jenž se trefila vydáním do nové vlny zájmu o indiánskou problematiku do té doby americkou vládou přehlíženou. Nezaškodí ani odlehčená literuta v podobě Berger - Malý Velký Muž (zfilmované) či Carter - Odvedu vás do Sierry Madre, odbornější pak Jan F. Ullrich - Mýty Lakotů. ()
Dovolila bych si nesouhlasit s J.Connorem ohledně vysoké historické úrovně Dee Browna. Tak kniha má velikou cenu jako celkem ojedinělý revizionistický pohled, ale vzhledem k tomu, že jejím autorem byl novinář, je to spíš populárně-naučné, s celou řadou formálních nedostatků, které viniknou třeba ve srovnání s Lidem Rudého oblaka od George Hyda (dokonce již z 30. let) a zvláště s klasikem indiánské odborné literatury Robertem Utleyem. No, ale on ten film s Brownovou knihou nemá prakticky nic společného. Snad jen téma konce starého Západu. ()
Silný príbeh kladúci dôraz na emocionalitu, peknú kameru a zaujímavú tému. Skvelý rozjazd i dojazd. Škoda pseudopoetického balastu, ktorý nudí a podkopáva plynulosť deja. Hodnotenie síce nedávam ako nič extra, ale film má svoju kvalitu a stojí za videnie. A nie, o western sa ani veľmi nejedná... ()
Hlavní dějová linie doktora Eastmana a slečny Goodaleové nestojí ani za 2*. Vedlejší kolej o Sedícím Býkovi by si ale už zasloužila nejméně 3 (snad i 4). Za nejcennější považuji místy až dokumentární historičnost, hlavně pak zobrazení "psychociální situace" v rezervaci. Z tohoto pohledu pak nelze ani příběh zatratit, neboť přinutí prožít masakr u Wounded Knee podobně, jako Valčík s Bašírem přiměl prožít masakr v Sabře a Šatíle - se stejnou přesahují naléhavostí. ()
Nejde o western v pravom zmysle slova,ale o skvelý a kvalitný film,mapujúci jednu z mnoha škvŕn americkej histórie, postupného a systematického vyhladzovania pôvodného obyvateľstva v tomto prípade indiánov cestou, keď to nepôjde po dobrom, pôjde to po zlom.Myslim, že film je v celku historicky spravodlivý, dobre natočený a prirodzene veľmi smutný.Celé sa to nesie v duchu: Buď sa prispôsobíš,alebo zanikneš.Skvele odráža nenasitnost, túžbu po majetku a moci za akúkoľvek cenu, čo je tragická stránka ľudskej povahy, ktorá sa zrkadlí bohužiaľ vo všetkých aspektoch života vtedy,aj teraz. ()
Mám rád všechny legendy divokého západu mezi které se i když trochu netypicky řadí i Sitting Bull.Příběh sice dobře zachycuje smutek a vzdor indiánů kteří se musí nuceně adaptovat do nového způsobu života,který jim postupně bere všechny jejich tradice,zvyky a hlavně jejich zemi,ale forma se mi víc než nelíbila.Televize z toho vyloženě řve.Obsazení mi přišlo hrozné a odfláknout takhle samotný masakr u Wounded Knee stačí na to abych toužil po něčím skalpu.A kde byl kurva Big Foot??!! ()
Film mapuje genocidu Indiánů, hodnotím důraz na objektivitu. " Hranice mezi nabídkou a nátlakem je velmi tenká." ()
Charles Alexander Eastman (Ohiyesa) patřil k největším postavám indiánské historie počátkem 20.století. Byl přítelem mnoha významným lidí (např. E.T.Seton podle něj upravoval program Ligy Lesní moudrosti) a celý svůj život se snažil prosadit rovnoprávnost svého lidu s bílými američany. Mnohé existuje jen díky němu a jeho knihy (pět jich vyšlo i česky) ovlivnily smýšlení běžných američanů víc než tři masakry. Film je velice věrný historickým událostem a patří mezi to nejlepší, co jsem z této kategorie (indiánský film) viděl. ()
Reklama