Réžia:
Mike HodgesScenár:
Mike HodgesHudba:
Roy BuddHrajú:
Michael Caine, Ian Hendry, Britt Ekland, Tony Beckley, Alun Armstrong, John Bindon, John Osborne, Terence Rigby, Petra Markham, Rosemarie Dunham (viac)Obsahy(2)
Poštvat proti sobě zkušeného zabijáka, to není nikdy dobrý nápad. Surový londýnský gangster Jack Carter (Michael Caine) odjede do rodného Newcastlu, aby objasnil tragickou smrt svého bratra Franka. Ten údajně zemřel při autonehodě, když řídil opilý. Jack má však od počátku podezření, že mladíka někdo zavraždil. Frank totiž nikdy nepil. Carter tudíž začne obcházet lidi z místního podsvětí, se kterými se ostatně dobře zná z minulosti. Zpočátku mu zdejší gangsteři dají jen najevo, že by měl všeho nechat a odejít. Jenže to rozhodně není Jackův styl. A s tím, jak muž postupně odhaluje souvislosti Frankovy smrti, stává se ještě umíněnějším – a brutálnějším... Britský snímek režiséra Mikea Hodgese je adaptací kriminálního románu Teda Lewise. Českým divákům je možná známější z amerického remaku Sejměte Cartera, v němž titulního hrdinu ztvárnil Sylvester Stallone. (Česká televize)
(viac)Recenzie (161)
Tenhle film je po zásluze legenda. Hlavní (anti)hrdina je podobná špína jako Eastwoodův High Plains Drifter, a má i podobně vřelé vztahy s dámami. Aby ne, když je to na pohled gentleman na úrovni. Všichni kolem něj jsou zdaleka ne tak atraktivní šmejdi, což už je ovšem jeho boj, protože se mezi ně kdysi sám vydal. A teď toho možná někde hluboko uvnitř lituje, protože se to dotklo těch, kterých nemělo. Ale nejdřív za to někdo šeredně zaplatí, a co bude potom, to je už tak nějak fuk. Nakonec už opravdu nezbude než těšit se tou pochybnou radostí z pomsty. Film o Carterovi je deziluzivní, bezvýhradně špinavý, prostý jakékoliv světlé chvilky. Právě ta důslednost - a spolu s ní i dobová stylovost - je to, co z něj udělalo klasiku. Já na tuhle notu slyším, a moje útlocitné srdéčko si skoro ani nepřeje jiné rozuzlení, protože Jack Carter není žádný férový chlapec. Prostě takhle to mělo být, a jen děkujme, že doba tehdy přála takovýmhle filmům. Kde jinde uvidíte Britt Eklandovou při telefonním sexu?:) 80% a myšlenka na slova "umřít spokojený". ()
Neúprosný MC, odporní gangstri a húf ochotne sa vyzliekajúcich ženských v poriadne nabrúsenej dobovej gangsterke, ktorá stále nie je smiešna, takže v čase svojho vzniku musela divákov riadne prefackať. ()
Scénář: Mike Hodges .. Syrová jest cesta pomsty. Mdlý rozjezd by zasloužil prostříhat, je to až nudné, byť prokládané až geniálními scénami (ano, ty se sexuálním podtextem). Ovšem zhruba od poloviny, kdy se vyrýsuje konečná podoba zápletky a začne eliminace těch špatných mezi špatnými je film s každou minutou lepší a lepší. Michael Caine, můj velký oblíbenec, je i zde bezchybný a s protihráči zametá dosti nevybíravým způsobem. Hořká tečka je pak už jen nekompromisní důkaz, že svět zločinu nezná spravedlnost. 75%. ()
Tak tomuhle říkám drsná kriminálka. Všude samá špína, sychravo a prohnilí gangsteři. A mezi tím vším prochází superstylový Michael Caine aka Jack Carter, coby učebnicovej drsňák. Není rozhodně žádný svatoušek a chce jen pomstít bráchu. Nic mu nesmí stát v cestě. Mlátí to a zabíjí hlava nehlava. Genderové problémy taky neřeší, tudíž klidně mlátí a zabíjí i ženský, když jsou to svině. Klenot mezi kriminálkami. ()
Carter-Caine, Bond bez skrupulí a technických vymožeností systematicky a nezadržitelně směřující k odhalení pravdy o smrti bratra a bezohledné pomstě. Nespěchá, nefláká se, jde. Nic nevysvětluje divákovi, který zpočátku vůbec nechápe, co vlastně sleduje. Tu někoho zbije, jindy se s někým vyspí, hodně si povídá s neznámými lidmi. Mistrovství žánrově scénaristické práce vidím v tom, že my Cartera dohoníme právě v tu chvíli, kdy on dohoní pravdu, a celou dobou předtím musíme dávat pozor. Carterova povaha vyhřezla do prostředí, v němž se pohybuje, či snad prostředí zhmotnilo svého ducha v jeho osobě. Carter-Newcastle jako průmyslové středisko, které se formuje od počátků průmyslové revoluce dodnes za jediným účelem, úspornými pohyby bez žvanění vyrábet produkt, ať je jím cokoliv. Vylidněné nebo naopak anonymně přelidněné emblematické lokace jako levné dělnické domky, betonové novostavby, přístav s jeřáby, nákladními loděmi a remorkéry, moderní bary, železniční křižovatky, ocelové mosty či lanovkové průmyslové dopravníky vyvolávají pocit absence pocitu. Či citu? Ale i práce s mizanscénou sloužící akci je výtečná - divákovi dává přehled, který Carter má díky svému výcviku, ostrým smyslům a instinktu. Carter dokonale ukrytý na chodbě, pod rampou, za nosníkem - musíme obdivovat. Nezadržitelná strojovost Cartera se dále podporuje křížovým střihem. Carterova cesta vlakem hned v úvodu dokonale souzní s rytmem železnice odměřovaným klapotem kol a jízdním řádem, příboj pravidelně doráží při finální honičce, rychlá jízda autem řízlá sexem přeměňuje milování na strojový úkon a pilotování vozu na čirou erotickou vášeň. Úsměv v závěru ohlašuje, že pomsta byla sladká. Tak, tak, byla, moc. ()
Jeden z 500 největších filmů všech dob časopisu Empire. ()
Vůbec jsem netušil, že film Sejměte Cartera (2000) se Sylvestrem Stallonem je remake původního filmu s Michaelem Cainem z roku 1971 (a ten podle literární předlohy). Když jsem ale tuto skutečnost zjistil, a přečetl si pár komentářu zde na csfd, musel jsem to hned vidět... A musím dát ostatním za pravdu. Fakt perfektní, vyloženě 70.ková pecka! První hodinu je to vlastně jen taková kriminálka, ale má fakt hustou atmosféru. Odporné špinavé město, hnusní lidi, štamgasti v barech, hnusné coury, špína, všechno si zde žije svým podivným uzavřeným způsobem. "Sleazy and nasty". Spousta odkazů se sexuálním podtextem, o kterých netušíme, proč zde jsou. Jako by je zde někdo vlepil, aby si z diváka vystřelil. Jenže ono to diváka v jeho podvědomí připravuje na druhou polovinu, tedy oněch 50 minut, kdy Michael Paine zjistí velice odporným způsobem pravdu odkud vítr vane a pak už je jen nasraný a oddělává každého, kdo měl (nejen) ve vraždě jeho bratra prsty. Je to bývalý gangster a nesere se vůbec s nikým a s ničím. Nahota, brutalita, násilí na ženách, syrové způsoby oddělávání šmejdů, hnusné špinavé moře na konci filmu, scum ending in scum ... Super!!! ()
Je fakt, že proti Stallonovu Carterovi je tenhle mnohem temnější. Mnohem syrovější a určitě realističtější. Ale nevím, kterej se mi líbil víc, i když jsem si překládal oba a pokud člověk překládá opravdu pečlivě, pronikne do filmu mnohem víc, než jen koukáním se. Rozhodně tenhle na mě zapůsobil mnohem silněji, ta pořád ušmudlaná a učůraná atmosféra Anglie, ta na mně ležela ještě několik dní. Ale problém tady je, že s Michaelem Cainem se člověk nemůže ztotožnit, tedy nemůže pokud mu vadí, že svou pomstu vykonává obvykle na ženách, a to takovým způsobem, že já ho prostě nemůžu vidět jako charakterní postavu (jsou to prostě brutální vraždy). Asi je to režisérův záměr, ale v celým filmu jsem nenašel jedinýho člověka, kterej by mi byl sympatickej. Všechno jen póvl lidský společnosti, ať už je to bohatej podnikatel, londýnskej bouchač nebo barman nebo i ta oběť Jackova neteř. ()
Žádný můj příbuzný dosud nezemřel násilnou smrtí, což je v zásadě v pořádku, ale na druhou stranu mi to neumožňuje vydat se na cestu pomsty. A pomstu já rád, zvlášť tu filmovou. Nemohu tvrdit, že ta Carterova je nejzábavnější v dějinách filmu, protože střihač při práci zapomněl vystřihnout nejedno nudné okénko, ale styl to má určitě. Já při svém hodnocení tentokrát zaokrouhluji nahoru, protože sexualitou nabitá Geraldine Moffat alias Glenda mi svým krátkým výstupem na chvíli dala zapomenout na nutnost dodržování manželského slibu, ale snad mi to strejda Bůh odpustí. ()
Michael Caine v kravatce, nažehlenym obleku a s pečlivě načesanou pěšinkou se potlouká po nejrůznějších ošuntělejch místech a zabijí další osoby v kravatce, nažehlenym obleku a pečlivě načesanou pěšinkou. Já si v těhle oldskool kriminálkách docela libuju, ale tohle patřilo spíš mezi slabší kousky. Nedá se tomu upřít určitá 70-ková syrovost a občas i surovost, ale nějak mě to nedokázalo vtáhnout do děje, takže mi vlastně bylo celkem jedno, kdo tam koho zrovna zabijí. Navíc ty vražedný scény jsou občas dost amatérsky natočený. Třeba útočník bodá nožem někam do vzduchu a oběť se teatrálně kácí k zemi. Nebo průstřel hlavy vypadá jak beďar na čele. Oko diváka může potěšit polonahá Britt Ekland a pak ještě nějaká jedna čubka, jejíž jméno neznám. Slabý 3 hvězdy... ()
(1001) Film tak strašně nudný, že nejsem schopná říci, jestli mi přišel dobrý nebo špatný, čili ani pořádně nemůžu rozhodnout o hvězdičkách. Na začátku jsem si ještě říkala, že bych mohla nakonec chrochtat blahem, ale čím víc se film posunul, tím víc jsem si uvědomovala, že je mi veškeré dění absolutně volné. Ať si umře tenhle, ať si umře tamten, a tuhle taky zmlať, jen do toho... ()
V první uondané a ukecané polovině filmu Caine potkává lidi, které v té druhé zabije, což ale neznamená, že by ta druhá byla nějak výrazně zábavnější. Atmosféra a kulisy sedmdesátkového průmyslového města jsou fajn, ležérní, suverénní i nasraný Caine taky, ale ději chybí větší spád, zajímavější postavy a říznější dialogy - a akce a násilí je tu minimum. Žádný žánrový skvost v tom nevidím a remake je aspoň svižnější. ()
Ke snímku Mike Hodgese přidám přívlastek zajímavý. Netypická gangsterka natočená syrově a realisticky, navíc mající oporu ve hvězdném Michaelu Cainovi by díky krvavému příběhu o pomstě měla mít potenciál stát se kultovním snímkem, zároveň je ale zpracovaná tak nějak emočně chladně, s odstupem, připomíná mi to pozdější tvorbu Michaela Hanekeho, a to je možná důvod, proč někteří ve svých komentech používají výraz "nudný". Zároveň mě poněkud ruší nedotažené nebo nepravděpodobné detaily, jako je puška, kterou si náš antihrdina vzal do rušného velkoměsta k vykonání své pomsty. Promenádovat se s ní za bílého dne v rušných ulicích není právě logické, i když řekněme efektní. Na motivy tohohle klasického britského snímku vznikl americký remake se Sylvestrem Stallonem v hlavní roli, který se ale ani zdaleka nepřiblížil, celkem z pochopitelných důvodů, kvalitám své předlohy. Dnešní příznivce popkornovek může film odrazovat i poněkud zvláštním střihem a delšími scénami, ale pro mě tím naopak získává na atraktivitě jako snímek vybočující z řady. Celkový dojem: 65 %. ()
Carterovy pejzy jsou sami o sobě vražedné, a co teprve, když se tahle systematická londýnská Nemesis vydá na cestu pomsty a začne rychle snižovat populaci města Newcastle? I když vzhledem k jeho sexuálnímu apetitu bych se nedivil, kdyby se ta čísla vrátila za devět měsíců na původní úroveň.. Kamerové hrátky s hloubkou ostrosti, temná nemilosrdnost podsvětí a nejen na svou dobu odvážné scény se sexuálním podtextem - toť devizy Hodgesova syrového dramatu z industriálního města nad řekou Tyne, pomocí kterých válcuje všem dobře známý remake s jedním mátožným vakem plným botulotoxinu. Mimochodem, maestro Caine ho hravě přehrává každým filmovým políčkem až po nevyhnutelný konec toho, kdo žije mečem.. ()
Thriller drsný jak zákon (nebo v tomto případě spíše podsvětí) káže. Pochmurné deštivé prostředí špinavého průmyslového Newcastelu je dokonalou kulisou krutého příběhu o pomstě, lemované korupcí a zatuchlou morálkou místních obyvatel, jejichž pravá podstata vře pod pokličkou a veřejnosti je buď zatajena, či slepě tolerována. Jack Carter ve výtečném podání Michaela Cainea, ač rozhodně není svatoušek, je nejkladnější postavou příběhu, na rozdíl od ostatních totiž není podrazák a jedná s každým na rovinu. Závěr, ač není nikterak optimistický, je dokonale stylovou tečkou. Škoda jen, že proti Jackovi nestojí nějaký výraznější protivník. P.S.: Nevím, kde jste všichni vzali, že Carter svou pomstu vykonává obvykle na ženách, když ve filmu zemřou pouze dvě, z čehož první ne přímo jeho vinou a druhá si to bez výhrad zasloužila. 80%. ()
Po dalším zkouknutí zvyšuji na plný počet. Všem, kterým na Carterovi tak jako mně poprvé vadil pomalý rozjezd, doporučuji si film pustit znovu... To postupné skládání všech střípků, způsob, jakým se pomalu a jistě dozvídáme, co se Carterovu bratrovi vlastně stalo, a hlavně Cainovo postupné "drsnění" má své kouzlo, které vám ale unikne, když film sledujete jen s očekáváním akce. Atmosféra houstne a houstne a po půl hodině už film nabírá rychlost a žene se jako splašený vlak až do konečné stanice, která je... No zkrátka konečná. Na konci si oddychne Carter, oddychneme si i my. A až skončí titulky, máme díky tomuhle zmetkovi, který je vlastně docela sympaťák i když zabíjí lidi, nadlouho o čem přemýšlet. ()
Carterovka, která mě nechytla. ()
Hodně lidí má tenhle film za první skutečný Cainův masterpiece. Tak určitě, role je to výrazná. Caine velmi rázný, prostě takový jakého jsem jej ještě nikdy neviděl. Tím bych asi ukončil pozitiva. Film nepěkně zestárl, britské prostředí začátku 70. let není nic kde by si přál člověk jet v létě na prázdniny. Postavy jsou občas trošku zvláštní. Kolikrát mě až zaskočilo s jakou nekompromisností bez předchozího varování Carter likviduje postavy, u kterých jsem kolikrát ani netušil že jsou záporné. 50% ()
Táhne se to jak přivařená nudle z vietnamského bistra, ale Caine ej kej ej antihrdina ej kej ej sejmu každýho, kdo se křivě podíval na mýho bratra ej kej ej jsem dost drsnej týpek, proto sejmu každýho, kdo se blbě podíval i na mě ej kej ej sejmu v podstatě každýho, hraje na výbornou. Zvrácený, syrový, temný, takový je Hodgesův thriller! ()
Cesta osamělého mstitele vstříc temnému osudu. Z obrazů dýchá italský neorealismus, připomenou též sociální snímky anglické z 60.let. Vše je tak opravdové, že máte pocit, jako by rozmlácená hlava gaunera nebyl trik, ale skutečnost. Vlhká syrovost snímku se zadírá hluboko pod kůži. M.Cain s kamennou tváří bez úsměvu směřuje vytrvale k vytčenému cíli - smrt za smrt jako ve Starém Zákoně. Špinavé město, špinavá práce. Četné sexuální scény jsou, včetně hudební podmalby, dozvukem uvolněných 60.let. Byť chvílemi se příběh sune líně kupředu, nutí vás dodívat se až do neradostného konce... ()
Reklama