Réžia:
James ClavellScenár:
James ClavellHudba:
John BarryHrajú:
Michael Caine, Omar Sharif, Florinda Bolkan, Nigel Davenport, Per Oscarsson, Madeleine Hinde, Brian Blessed, Arthur O'Connell, Yorgo Voyagis (viac)Obsahy(1)
Krajinou zdevastovanou zuřící třicetiletou válkou prchá potulný Vogel (O. Sharif). V zapomenutém cípu bavorských Alp nachází vesnici nedotčenou válečnou vřavou. Záhy se však zjevuje malý vojenský oddíl vedený Kapitánem (M. Caine), místo obvyklého drancování se však bitvami zocelený muž rozhodne strávit zde poklidnou zimu a nabrat síly před dalším tažením. Ve vesnici tak panuje křehké příměří - jak vojáci tak místní obyvatelé se musí navzájem respektovat, protože obě strany se paradoxně potřebují. Skrytě však dochází k vyhrocování vztahů, které vede po odchodu vojáků k boji o moc a nejen symbolické vyřizování účtů - ať už v rovině mezilidských či církevních vztahů. (Robbi)
(viac)Recenzie (169)
Ako som mohol tak dlho ignorovať takýto skvost! Mimoriadny film, s veľkým nádychom jemného mysticizmu, filozofickým podtónom a s úžasnou atmosférou. Filmov so zaujímavého obdobia tridsaťročnej vojny v 17.storočí nie je veľa (zrejme preto, že sa netýkala Anglicka a američania dnes o nej ani nevedia), o to viacej poteší takéto prekvapenie! ()
,,Jestli najdeš Boha, řekni mu, že... '' --- Jamese Clavella mám rád a koukám jak puk a nejsem tu jediný, že mu nešlo od ruky jen psaní! Historické filmy já rád a ty se sedmnáctého století ještě raději. Některé kostýmy mužů z kapitánovy družiny mi přišly poněkud divadelní a nedobové, ale jinak film měl docela dobrou atmosféru a skvěle vykreslil tehdejší svět. Šílenou dobu, kdy každý věřil jen v tu svoji víru a byl ochoten ostatní tak nesmýšlející za to klidně vraždit a upalovat. A lid vesnický na tom byl nejhůře, protože brala každá armáda, která skrze ves prošla a nic ji nezajímalo jakou že to víru dotyční vyznávají. Pokud jste ovšem nebyli usvědčeni z čarodějnictví, na způsobu likvidace takových živlů měli katolíci i protestanti vzácnou shodu... S filmem jsem měl jeden jediný problém a to byl hlavní hrdina - Omar Sharif v roli učitele Vogela prchajícího ze zničeného rodného Magdeburgu. Jako herce ho mám rád, nicméně prostě nezapře svým zjevem svůj egyptský původ i když mu filmaři nechali pod nosem knír. Takhle ale opravdu Němec první poloviny sedmnáctého století nevypadal. To až dnes, ano takto Magdeburčané vypadají a také Hamburčané, Kolíňané, Berlíňané nu zkrátka ti všichni co jich jen na nafukovačkách připlulo. Svým způsobem tak film o celé dekády předběhl svoji dobu! :-) Já měl navíc problém i s tím, že se mi neustále coby nejvěrnějšímu postruhači vybavovalo vysílání Rádia Limonádový Joe z konce devadesátek, ve kterém jeden z moderatizátorů Dušana Všelicha, vystupoval pod přezdívkou Ovar Šerif... Takže účast tohoto herce, byť legendy mi tam fakt neseděla a moc nechápu, koho tehdá napadlo mu tu roli nabídnout. Holt to byla star, tak se asi nad jeho ne zcela germánskou vizáží nikdo nepozastavoval. Oproti tomu M. Caine v roli charismatického kapitána byl s těmi kudrnatými světlými loknami a vousem opravdu boží a do filmu skvěle zapadal. Celkově mi film přišel fajn, ale působilo to na mne dnes už trochu vyčpěle a dokonce ani hudba mého z nejmilejších filmových skladatelů J. Barryho mi tam nijak zvláštně neuchvátila. Rozhodně ne tak, jako u jiných filmů, které hudbou vytunil k nebeskosti což mne většinou hned po dokoukání nutilo začít shánět soundtrack. Samozřejmě, poselství, že náboženství stojí za největšími hrůzami v lidských dějinách zůstává aktuální i nadále. Stačí se podívat na zprávy, byť dnes se zhusta lidé navzájem vraždí v rámci jiného náboženství. To křesťanské se své krve až k prasknutí bohatě napilo ve středověku a v novověku. V souhrnu tedy dávám za 3 bodnutí koulovým palašem. * * * ()
Vzhľadom k tomu o čom film je a čo ropráva patrí k najkrutejším filmom, aké som kedy videl. Tým ako je nakrútený už menej, pretože dnes tak populárneho explicitného násilia sa príliš nedočkáme, ale niečo by sa našlo. A že to funguje lepšie, ako vo väčšine diel súčasného naturalizmu, je zbytočné písať. Vojna je kolotoč násilia (viac menej nekonečný), kde málokto rozozná jeho počiatok a málokto vie, za čo bojuje alebo začal bojovať. Skutočne nič pre kresťanov ani pre priaznivcov akéhokoľvek vierovyznania, scénou filmu môže byť pre mnohých práve výbuch jednej z postáv, ktorá si dovolí v 17. storočí povedať svoju ateistickú pravdu. Na začiatku sme svekami brutálneho vyvraždenia dediny a následne aj s týmito vykonávateľmi strávime ďalšie dve hodiny a budeme prehodnocovať to, čo je dobro a zlo. A na žiadnu pravdu právd neprídeme. V kinematografii málo frekventovaná téma 30 ročnej vojny, o to je pre mňa Posledné údolie (aj informačne) hodnotnejšie. 90% ()
O svojom rezervovanom vzťahu k histórii som už písal mnohokrát. Že James Clavell fungoval aj ako filmový režisér som nevedel. A nevedel som ani to, že ma toto okienko do histórie zaujme. Po úvode, ktorý načrtol atmosféru veľkých nábožensky motivovaných stretov, sa zvyšok deja odohráva v izolovanom údolí, ktoré predstavuje nielen oázu relatívneho dostatku, ale aj miesto, kde sa majú počas zimy obrúsiť hrany dvoch rozdielnych spoločenstiev. Samozrejme, že to nebolo jednoduché, ani jednoznačné, ale bolo to zaujímavé. Okrem kvalitnej výpravy, scenára a hudby k tomu prispeli aj herci, ktorým nebolo čo vyčítať. Neprekážal mi ani závan zo Siedmich statočných. ()
Viděla jsem jako malé dítko, leč některé scény mi uvízli velice dobře v paměti. Tak i po letech pro mě zůstává gró příběhu ve hře v kostky než v bitevní vřavě na konci. Jemné, lidské, pochopitelné. Někdy stačí jen málo slov a dva pohledy. Další silnou scénou je přesun kapilčky. Víc se rozepisovat nebudu, krásně to shrunul ve své příspěvku kolega fragre, lépe bych to nevystihla. Poslední údolí rozhodně stojí za vidění. ()
Galéria (9)
Zaujímavosti (8)
- Natáčení probíhalo zejména v údolí Gschnitztal v rakouském Tyrolsku. (Marek#33)
- V čase 1:00:00 hovoří Kapitán (Michael Caine) s Vogelem (Omar Sharif) o zničení města Magdeburgu. Magdeburg byl vypleněn a vypálen císařskými vojsky v roce 1631. Když Vogel zmíní, že tam měl rodiče, ženu a syna, Kapitán řekne: „Tak to už jsou všichni 12 let po smrti.“ Měl by tedy být rok 1643! V závěru filmu se Kapitán se svými muži přidá k protestantskému vévodovi Bernardu Sasko Výmarskému a společně útočí přes Rýn na město Rheinfelden. Nejprve jsou císařským vojskem generála Wertha odraženi, posléze město dobudou. Bitva se odehrála v únoru až březnu, ale v roce 1638! Sám vévoda Bernard zemřel 1639. (heavy66)
- Scénář byl napsán podle stejnojmeného historického románu od J. B. Picka. (Marek#33)
Reklama