Réžia:
Frank LloydHudba:
Herbert StothartHrajú:
Charles Laughton, Clark Gable, Franchot Tone, Herbert Mundin, Eddie Quillan, Dudley Digges, Donald Crisp, Henry Stephenson, Spring Byington, Movita (viac)Obsahy(1)
Příběh inspirovaný skutečnou událostí, která se odehrála na lodi britského válečného námořnictva. Při zpáteční cestě z Tahiti v roce 1789 propukla na lodi vzpoura vedená prvním důstojníkem Fletcherem Christianem ( Clark Gable) proti sadistickému kapitánovi Williamu Blighovi (Charles Laughton).
Vzbouřenci pod vedením Fletchera Christiana našli domov na ostrově Pitcairn, kde jejich potomci žijí dodnes. (contrastic)
(viac)Videá (1)
Recenzie (31)
Nejstarší ze tří známějších verzí slavného příběhu. Chystám se v brzké době na komplet zhodnocení (původně jsem chtěl všechny tři vidět během jednoho dne, ale ty příšerné stopáže mě odradily). Lloydův film je jediný černobílý. Clark Gable v některých záběrech připomíná Mella Gibsona, který ho bude hrát o 49 let později. Charles Laughton je skvělý bastard - kapitán trýznitel, kterému prostě to zlo uvěříte. S širším komentářem a bodovým hodnocením počkám, až dokouknu zbytek. ()
Vzhledem k roku vzniku nepřekvapí poněkud černobílý pohled na věc a je tedy potřeba hned zpočátku akceptovat, že Bligh je napsán jako ztělesnění námořního Antikrista. Co na tom, že skutečnost byla zcela jiná, že? Naštěstí ho Laughton nikterak nedémonizuje, nešklebí se, nekroutí očima, nemá záchvaty vzteku... vystačí si čistě hlasem, dikcí a pronikavým pohledem. Škoda, že v Gableovi nemá zase až tak solidního protihráče, takže se nepodařilo navodit úplně tu správnou atmosféru tenze mezi charaktery ohromující celou posádku. Kdyby se to podařilo zpoloviny tak jako u Vzpoury nebylo by na co si stěžovat, protože jinak tu je vše jak má být. Osud Bounty a její posádky je silný sám o sobě a to i v této podobě, která nemá se skutečností nic moc společného. Mnoho scén se točilo se skutečnými plujícími kráskami, takže je co obdivovat a některé výjevy by se mohly rovnou rámovat, bloudění Bounty v mlze budiž příkladem. ()
Film má docela zajímavé tempo a jsou zde scény, které jsou téměř zbytečné, protože pro děj nemají příliš velký význam, ale nevadí to tolik, stejně jako tomu tolik nevadí skutečnost, že film je minimálně akční. Je zde vidět, jak se lidé dokáží postavit hajzlovi, pokud mají sílu, a stejně je zde úžasně patrné, jak systém dokáže všechno potlačit. Teď je na vás, jestli se rozhodnout, co je lepší - dodržovat pravidla za každou cenu a stát se otrokem, anebo se systému postavit a nechat se jím semlít. Film to vyjadřuje přesně tak, jak bylo potřeba. ()
Možná o kus dějově ambicióznější, než tehdy zvukový film naplno zvládal (nutnost doplňkového textu), i když mě to v roce 935 poměrně překvapuje, v důsledku čehož je Bounty velmi rozfragmentovaná a unikají jí jemné nuance a kontinuita, které by byly tak nutné pro plné vykreslení rostoucí ponorky. Mám pocit, že se děj vůbec nedaří přenést do dialogů a odehrává se výhradně v obraze a v expresivitě herců - zkušenosti Lloyda z desítek němých filmů je patrná ještě v roce 35, což mě docela překvapuje, protože měl podle všeho za sebou už pěkných pár zvukových filmů. Kdyby se ale zvuk vypnul, vlastně by tenhle film nebyl méně srozumitelný, řeč mu nic nepřidává, což bude někomu hodně vyhovovat a vyvolávat dojem opravdové filmovosti - i když ruku na srdce, trochu lepší užití zvukové vrstvy by asi neuškodilo. Bounty mi každopádně přijde zajímavá hlavně jako doklad doby. 3 a 1/2 ()
Drama tří mužů na palubě jedné lodi- schopného kapitána (Ch. Laughton), který ví, že lodi se nedá velet demokraticky, ale svou tyranii a nadvládu strachu silně přehání, prvního důstojníka (C.Gable), kterému se tato praxe začne zajídat a vyvolá vzpouru, a jednoho z poddůstojníků (F.Tone), jenž se zmítá mezi přátelstvím a loajalitou. Výtečný velkofilm klasického střihu. ()
Galéria (75)
Zaujímavosti (8)
- Obsazení bylo zvoleno záměrně. Charles Laughton byl homosexuál a Clark Gable zase pověstný tím, že gaye nesnášel. Před kamerou to posloužilo svému záměru. (Terva)
- Role, kterou v tomto filmu hraje Franchot Tone, byla původně určena pro Caryho Granta. Nikdo snad z toho, že tu roli dostal místo Caryho Granta Franchot Tone, neměl menší radost, než Clark Gable. V té době totiž Gable a Tone bojovali o přízeň Joan Crawford a neměli se vzájemně v lásce. (Pavlínka9)
- Ide o jediný film s troma nomináciami na Oscara pre hlavného herca (Clark Gable, Charles Laughton a Franchot Tone). Kvôli tomu vznikla kategória pre najlepšieho vedľajšieho herca. (marker023)
Reklama