Réžia:
Andrew V. McLaglenScenár:
William RobertsKamera:
William H. ClothierHudba:
Alex NorthHrajú:
William Holden, Cliff Robertson, Vince Edwards, Andrew Prine, Jeremy Slate, Claude Akins, Richard Jaeckel, Luke Askew, Carroll O'Connor, Dana Andrews (viac)VOD (1)
Obsahy(3)
Válečný snímek Ďábelská brigáda (1968) byl inspirován historií skutečné vojenské jednotky, složené z kanadských dobrovolníků a neukázněných amerických rekrutů, jež měla být původně vysazena v Norsku. Válečná situace se sice změnila, ale plukovník Frederick, velitel pověřený vycvičením a vyzbrojením brigády, neúnavným přesvědčováním svých nedůvěřivých nadřízených dosáhne svého. Brigáda zůstane pohromadě a stmelí se do obávané bojové jednotky, jež se stala postrachem nepřátel na italské frontě. Film, ve kterém nechybí řada humorných situací, se snažil navázat na mimořádný úspěch obdobného Aldrichova dramatu Tucet špinavců (1965). Vedle Williama Holdena v roli Fredericka se tu objevili i další známí představitelé, Cliff Robertson (velitel Kanaďanů Crown), Vince Edwards (major Bricker), Claude Akins (násilník Rockman) nebo Richard Jaeckel (bývalý cirkusák Greco). V úlohách vysokých spojeneckých důstojníků se mihnou herecké hvězdy Michael Rennie, Carroll O’Connor a Dana Andrews. Režisér snímku Andrew V. McLaglen (nar. 1920) byl synem slavného herce irského původu Victora McLaglena a z jeho rozsáhlé tvorby známe u nás především westerny McLintock! (1963), Shenandoah (1965) a Bandolero (1968). Ďábelská brigáda vznikla v produkční společnosti Davida L. Wolpera (1928–2010), významného nezávislého tvůrce, který léta působil v rámci hollywoodského systému. (Česká televize)
(viac)Recenzie (82)
Klasický válečný film, o kterém jsem se dozvěděl teprve nedávno. A už podle herců jsem tušil, že půjde o válečňák v tehdejší době hitový. A opravdu tomu tak je. Půlka filmu se odehrává ve výcvikovém táboře, ta druhá je už ve válečné vřavě v Itálii. A nutno podotknout, že válečné scény jsou velmi hektické, hlavně ta na skále. Někdy to na mě ale působilo dost legračně, a to na vážnosti vůbec nepřidalo. Třeba přepad města, kdy vše šlo jak po másle, Němců zajato jak mravenců a přitom žádná ztráta. A dost mě udivila i mapa která byla několikrát v záběru, byla totiž někdy z padesátých let, kdy Německo bylo rozděleno. Ale i přes tyto zkraty je to po válečné stránce povedený film, na který se dívá svižně, proto dám vyšší hodnocení, také i za herce, kteří se mi velmi páčili. ()
Jojo, to byly časy, kdy američané sypali jeden válečný film za druhým. I když jsem dal plný počet bodů, bylo mi trochu líto, že tady nebyl asi úplně využit celý potenciál, jelikož Ďábelská brigáda sehrála mnoho bitev a dalo by se z toho vytěžit ještě více. Pořád se však na tu dobu jedná o skvělou válečnou podívanou. První půlka filmu je založena čistě na výcviku vojáků a na ukázce nevraživosti amerických vojáků vůči svým spolubojovníkům z Kanady a jejich konfrontace baví při každé scéně. Druhá půle už je akčnějčí, jelikož se brigáda přesouvá do Itálie na své první bojové operace. Třešničkou na dortu je bitva na Monte la Difensa, která skýtá tu nejlepší akci z amerických válečných filmů v v 60. a 70. letech. Fanoušci WWII snímků tohle nemohou vynechat. ()
Film se dá rozdělit na tři části. První (obsahující celou první polovinu filmu) se odehrává ve výcvikovém táboře a v podstatě sleduje jen souboje mezi dvěma jednotkami vojáků (trochu nuda). Druhou částí je útok na italskou vesnici, kdy film nabírá na spádu, ale celá akce působí chvílemi až komediálně a rádoby drsně. Třetí částí je pak závěrečný útok na německé jednotky na italské hoře, kde se film pokouší nahnat nějaké ty emoce usmrcením pár hlavních postav. No popravdě znám spoustu lepších válečných filmů z 60. let. Ďábelská brigáda by se mohla učit například od o 4 roky dříve narozeného válečného sourozence Vlaku. ()
Fakt nesnáším tyhle typy starých válečných filmů, které jsou plné naivity jak obsahově, tak technickou stránkou a přesto, že vůbec nemají být komediemi, obsahují cíleně komediální scény. Ta taktická akce, s mizícími nácky za zády velitele, to už jsme zabloudili ke komediím typu Sedmá rota za úplňku a celá ta záchrana vesnice se zajatými nácky v trenclích, to už působilo jako že válka byla strašně bžunda a procházka růžovou zahradou a nejednomu válečnému veteránovi muselo být za tvůrce hrozně trapně. Co se týče té technické stránky, já chápu, že v té době nebyli diváci připravení na to, aby vojákům explodovaly hlavy a létaly všude kusy těl, ale to teatrální umírání mi vždycky připomene naše dětské hry na vojáky, ve kterých jsme přesně takhle "umírali". Stopáž je neúnosně dlouhá. Přiletět někdo z budoucnosti s nejlepším válečným filmem pana Spielberga a pustit to těmhle kašparům, zaručeně by to s nima seklo. Bez nadsázky. ()
Frajerský příběh, který psala Druhá světová. Neřeším, nakolik se přidržuje reality, neboť ve své přímočarosti je velice upřímný a otevřený. Ctí tradiční způsoby s příklonem k nepatrně odlehčeným dobrodružným zápletkám, přesto neuhýbá před fatálními důsledky války, která je vždycky neúměrně draze zaplacena krví těch, kdož jsou vtaženi do jejího nenasytného chřtánu. Můžete ho brát jako poděkování - a vzpomínku ... na všechny příslušníky "Ďábelské" brigády", kteří bojovali i za nás ... za mír pro současná a snad i budoucí pokolení staré dobré Evropy. ()
Galéria (124)
Zaujímavosti (9)
- Většina vojenské techniky použita Němci ve filmu je amerického původu. (Furi)
- Mapa Evropy visící v plukovníkově kanceláři ve skutečnosti zobrazuje poválečnou Evropu. Dobře viditelné je na ní například Československo bez Podkarpatské Rusi nebo nově ustanovené polské hranice. (Arccos)
- Ve filmu je historická nepřesnost, v době kdy se podplukovník Frederick (William Holden) snaží vyjednat nasazení brigády na bojišti, jsou Vánoce roku 1943, což je nesmysl, protože v té době byli již 1. Special Service Force nasazeni v Itálii. (liebgott)
Reklama