Réžia:
Paolo BarzmanScenár:
Suzette CoutureKamera:
Thomas BurstynHudba:
Normand CorbeilHrajú:
Mira Sorvino, Scott Foley, Victor Garber, Omar Sharif, Claudia Ferri, Anthony Lemke, Michael Mando, Stéphane Demers, Danny Blanco Hall, Russell Yuen (viac)Obsahy(1)
Thriller určený divákom, pre ktorých bol Da Vinciho kód iba začiatkom. Mladá archeologička pátra po skrytých tajomstvách templárskych rytierov... Keď sa Mira Sorvinová ako manhattanská archeologička Tess Chaykinová stane svedkyňou krádeže podivného predmetu z Metropolitného múzea, ktorý ulúpia štyria muži na koňoch odetí v brnení templárskych rytierov a ozbrojení mečmi, jej život sa obráti hore nohami. Nasledujúce udalosti ju spolu so špeciálnym agentom FBI Seanom Daleym zavedú na fantastickú a dobrodružnú cestu, precestujú Turecko i Grécko a na záver príde k šokujúcemu odhaleniu vo Vatikáne... (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (86)
Bděte lidé bděte! Jak tento film může mít 41%. Zatím nebudu hodnotit, protože nemám shlédlou druhou část. Ta by, ale musela být lepší než Forest Gump a American History X dohromady, aby se nezařadila mezi mých TOP 10 nejhorších filmů. Takovou snůšku keců jsem už dlouho neviděl. Každý krok paní profesorky, doktorky, docentky a já nevím čeho všeho byl naprosto dokonale předvídatelný. Nevěřím, že to řeknu, ale radši Hannu Montanu ,než znovu tohle. Jak mohli proboha herečku, která má oscara a Omara Sharifa přesvědčit aby hráli v takové hovadině. V skutku to je něco čemu jestli dám po shlédnutí druhé části aspoň jednu hvězdičku, tak si tento film dám do oblíbených. (To se naštěstí nemůže povést) ()
// Distribútor: Sonar Entertainment (II) // ()
Knižní předloha je taková o řád horší vykrádačka Šifry mistra Leonarda. A film tuto už tak nepříliš duchaplnou předlohu podementňuje o několik dalších řádů. Především scénáristi udělali z vcelku normální archeoložky Tess druhou Laru Croft, asi aby to bylo víc akční. Takže už v úvodní scéně, kdy čtyři rytíři vyplení Metropolitní muzeum v New Yorku, Tess je pronásleduje na koni a jednoho z nich vyhodí v turnajovém stylu ze sedla pomocí biskupské berly (!). Tvůrci filmu ovšem neměnili jen knižní předlohu, ale i historii (místo Acre (Akkonu) je tak roku 1291 muslimskými nájezdníky vypleněn Jeruzalém) a zeměpis (Jeruzalém je ve filmu přístavním městem !!!§§) ()
Mix Lovců pokladů, šifry mistra Leonarda a dalších snímků na toto téma. Ať tak či tak na to, že to je TV verze bylo to koukatelné a nijak mě to nepohoršilo (nelze to už říci o logice). A pokud nechce člověk moc přemýšlet nad logikou a chce se nechat pár desítek minut pasivně zabavit a zrovna nikde v TV nic kloudného nedávají....... proč ne.... NO FEAR... ()
První díl: Docela nudný a hloupý mix Šifry mistra Leonarda a Indiana Jonese na vysokých podpatcích. Zatím nehodnotím, ale pochybuju, že by mě druhý díl nějak přesvědčil o lepším hodnocení… 30 %. Druhý díl: I když jsem od druhého dílu opravdu nic nečekal, tak jsem byl dost zklamaný. Je to ještě horší, nudnější a blbější než první díl (a to už je co říct.) Zachránil to pouze Omar Sharif ve své asi 10minutové roli. Celkové zhodnocení: K TV filmům se snažím být mírný a občas i k nějakým napíšu, že tohle by se rozhodně neztratilo na plátnech kin. Ale i kdyby se tohohle tématu ujal sám Spielberg, tak pochybuju, že by z toho i velikán jeho formátu vytřískal něco víc, než jen slaboduchou podívanou, která tak nestydatě vykrádá jiné filmy/knihy. Chvíli jsem uvažoval o minimálním hodnocení, ale ten první díl se dal ještě přežít, proto dám alespoň jednu. Všem rozumně uvažujícím lidem vstup zakázán. ()
TV/// Obsazení 7/10 Děj 6/10 Hudba 7/10 Prostředí 8/10/// +upoutá vás Mira Sorvino, zaujme zápletka, akční úvod, bádání -už o něco méně chování padouchů a trochu zmatený závěr, kromě toho jsem čekal, že v tom pude ještě o něco víc/// Neodolal jsem a dá se říct, že jsem po dlouhé době podlehl dalšímu "badatelskému" filmu. Je faktem, že hlavní hrdince to v této poloze sluší a vy jí budete fandit. Klidně bych její postavu viděl i v nějakém dalším filmu. Rozhodně raději než nějakého Flyna Carsena nebo Jacka Huntera :-). Začátek filmu vás nakopne akční úvodní scénou, dlouhá stopáž bohužel toto tempo rozmělní. I tak není nouze o další objevování, putování, humor, napětí a malí románek. Tedy vše co podobné televizní filmy nabízejí. A právě na takový počin je toto slušný kousek. Nebýt pár nedostatků hlavně k závěru, byl bych ještě spokojenější./// Celkem 68%/// ()
Téma sama o sebe zaujímavá je vyslovene sprznená lacným televíznym spracovaním, čo by však nevadilo až tak ako samotné prekrúcanie historických faktov natiahnuté na stopáž á la Rosamunde Pilcher. Keď vidím takéto nepresné vykladanie histórie, tak sa mi vo vrecku otvára nožík rybka. Vrcholom bolo vidieť templárov v krúžkovom brnení s mečmi plávať zo stroskotanej lode - dobrí plavci to museli byť... ()
Nesympatickejšiu a tupejšiu archeologičku som ešte nevidel. Každý tam hovorí, aká je sexy, ale mňa len správaním odpudzuje viac než ženská s 15-tkami dioptriami a 120 kilami. Už nikdy film s Mirou Sorvino. Dej stál za veľké kulové. Zaujať nemôže ani imbecila. ()
Hraje tam Mira Sorvino a tak tomuto atentátu na historii, dobrý vkus a zdravý rozum dám alespoň tu jednu *. Ještě že je to alespoň "POSLEDNÍ templář", protože sračka svého druhu to bohužel není ani první ani poslední... ()
Zbytečně natažené do dvou dílů. Alespoň trochu cestopis. ()
No ale to byl úžasný blábol! :-) Vatikán vem tu prostoduchou a milionkrát opakovanou premisu, že někde leží tajné evangelium / Ježíšova kostra / důkaz o Ježíšových dětech a Maří Magdaleně, co katolická církev strašně zatajuje (už je to ale přece jen otravné). Ale těch hloupostí v chování postav, promluvách, všechna ta klišé (jak se objeví na pustém břehu profesor zničehonic?, a co to dementní chování záporáků?), a hlavně celém ztvárnění - aby to bylo akční, musí to být na moři, v lodi, a vše samozřejmě při bouři, tehdy i nyní. Jak dlouho by takový svitek tajného evangelia vydržel ve vodě, i když v soše? A nebo takové ty drobnosti, jako že muže, kterého milujete, necháte šlapat pěšky pouští, a ujedete mu autem - třeba to přežije. A i když chce popřít křesťanství, modlí se pak holka k Bohu. Aby na závěr jste objevila to Velké tajemství, kterým je Láska... Ble, jdu si vypláchnout ústa a udělám si hořký kafe. ()
Brrrr, škoda cca 1/2 hodiny, kdy jsem měl možnost toto "veledílo" sledovat, sice nechápu, jak tento paskvil může mít hodnocení 38 % (komentář psán 10.1.2011), osobně navrhuji zařadit do nejhorších filmů všech dob. Katastrofální scénář, dialogy a herecké výkony etc., opravdu nestojí za zhlédnutí. ()
Hodně stupidní a plitké a přitom je to tak skvělé téma. ()
Podobně jako Šifra a další fantasmagorie pojednávající o templářích je i Khouryho předloha brakem, ale podobně jako spousta brakové literatury je to čtivé a dostatečně zábavné. A to druhé se o filmu rozhodně říct nedá. Předně je film zbytečně roztažený do dvou dílů, takže člověk až příliš často zívá. U samotného zpracování příběhu mi připadalo, že to divákovi neznalému knihy v některých momentech nemůže dávat smysl. Režie totiž vypíchla několik styčných bohů, které se dost kostrbatě snažila sešít, přičemž spoustu důležitých věcí vynechávala. Příliš se mi nelíbily ani některé autorské zásahy, které byly v tomto případě naprosto zbytečné. A nijak zvlášť mě nepřesvědčili ani herci. Mira Sorvino lépe vypadá než hraje a zbytek nestojí za řeč. Vyloženě povedený byl jen úvodní templářský nájezd na muzeum, který ovšem autoři zakončili nesmyslnou turnajovou vložkou, kterou se hned na úvod zesměšnili. 15% ()
"Tess Chaykinová se ztratila !!" - "Asi si někde kupuje boty.." ;) Když se mi podařilo prokousat všemi těmi komentáři, ne zrovna šokován jsem znovu dospěl ke dvěma zásadním zjištěním, totiž že my Češi stále více čteme, jakkoliv se to někomu může zdát nepravděpodobné, což dokládají i čísla tuzemských knihkupců, bohužel však stále větší škváry, a to rozhodně nemluvím jen o Khouryho Posledním templáři, a pak také že na čéesefdéčku se to dnes jen hemží odborníky na historii všeho druhu, přičemž i tento fakt má své ale, a to už jednoznačně v té ironii, s níž jsem tu větičku vyslovil.. Aniž bych se chtěl někoho dotknout, rád bych uvedl na pravou míru, jak to tedy bylo s tím rokem 1291, který v tomto příběhu, a to jak v literární, tak i ve filmové podobě, hraje docela zásadní úlohu, když s ní tvůrci operují jako s datem, kdy byl dobyt Jeruzalém, což bylo naopak v komentářích s významným posměchem několikrát popřeno, ačkoliv samotná nejen politická situace zde se rozhodně nedala nazvat jednoduchou.. Nejednalo se totiž o město Jeruzalém, které de facto padlo o dost dříve, ale o poslední zbytky tzv. Jeruzalémského království, a tak tedy k oné rozhodující bitvě došlo u Akkonu, který po mohutné ofenzivě mamlúckého sultána al-Ašraf Kálila nakonec také padl, když byl zabit právě v tomto příběhu zmiňovaný templářský velmistr Vilém z Beaujeu, nicméně poslední opevněnou křesťanskou výspu Jeruzaléma bránili i johanité, Angličané či francouzští rytíři z jeruzalémské královské gardy.. Je tedy zcela zřejmé, že si Khoury ona historická fakta samozřejmě velmi obratně pozohýbal a poupravil pro svoji potřebu, což však, myslím, běžný divák či čtenář nemá příliš šanci odhalit, navíc právě od tohoto poněkud nevděčného literárního žánru tzv. spekulativní historie, který přímo účelově nabízí alternativní výklad dějinných událostí, ani nic jiného očekávat nelze.. Proto se mi zdají tyto uživatelské rádoby zainteresované výkřiky do tmy poněkud zcestnými, byť já sám rozhodně tomuto žánru nikterak neholduji, či se mu spíš vyhýbám jako čert kříži.. Z tohoto hlediska ani dost dobře nechápu, jaký bestseller se nakonec z Posledního tempáře stal, ačkoliv vlastně pouze šel ve stopách Šifry mistra Leonarda Dana Browna, nicméně po podobné literatuře byl docela mezi čtenáři hlad, a tak si Khoury i Brown nakonec urvali kousek své vlastní pisálkovské slávy, což dost těžko chápu přes veškerou čtivost a akčnost jejich románů na úkor všeho ostatního.. Navíc světoběžník Raymond Khoury s většinou svých dalších knih u čtenářů propadl, a na rozdíl od Browna shořel jako papír, což jen zlehka potvrzuje mou teorii, že ani vlastní literární předobraz tohoto snímku za moc nestál, a to navzdory názorům většiny, kteří si toto čtyřsetstránkové "veledílo" nemohou vynachválit.. Četl jsem a to nadšení prostě nesdílím !! I z tohoto hlediska tedy musím přiznat, že mě diametrálně odlišné uchopení tématu rozhodně nemrzí, byť tedy Suzette Couture se svým scénářem činí z Posledního templáře něco, co Khouryho novelu připomíná opravdu jen vzdáleně, není se však čemu divit, když se režisér Paolo Barzman samozřejmě inspiroval ve svém televizním seriálu Lovci pokladů, a rozhodl se takto stylizovat i tento snímek, když z archeoložky Tess Chaykinové činí Indiana Jonese na podpatcích, zaměřuje se především na akci, většinu konspiračních motivů zcela vypouští a druhou, tedy tu historickou, linii, ačkoliv právě to prolínání dvou časových rovin lze považovat ze největší devizu knihy, příběhu kastruje do pouhých několika umě ofiltrovaných flashbacků, které však v rámci snímku paradoxně vyznívají jako nejzdařilejší pasáže, ačkoliv se nesou na rozdíl od té linie současné čistě v dramatickém duchu bez jakýchkoliv vtípků, které zase naopak většinu filmu jinak činí poměrně snesitelnou, když naznačuje, že se The Last Templar nechce brát až tak vážně.. Herecky se také nejedná o nějak tragický průser, když především krásná Mira Sorvino v hlavní roli zachraňuje, co se dá, a Victor Garber jako hlavní padouch Monsignor De Angelis věrný svému standardu také nezklame, navíc když vydržíte až do finále, dojde i na toho očekávaného Omara Sharifa s jeho cameem.. Nakonec slušná kamera Thomase Burstyna i tradičně zdařilý soundtrack Normanda Corbeile téhle na skřipec natažené televizní minisérii nesmírně sluší, a tak jednoho prostě mrzí, že je to celé tak hloupoučké nebo naopak málo šílené.. () (menej) (viac)
Jedna hvězdička je za několik (málo) vtipných scén. Jinak úchylně přehnané akční scény, nesympatická hlavní "hrdinka", zloduch prozrazený hned na začátku a ... už jsem zmiňoval úchylně přehnané akční scény? ()
Dvoudílný paskvil The Last Templar se sice honosí cnostným jménem, ale to je tak vše. Doslova vás šokuje jak je film naivní vůči divákovi. To vám hlava prostě nebere! Po shlédnutí první části filmu jsem byl nakloněn třem hvězdičkám s přimouřením oka, nicméně druhá část mě donutila film absolutně nenávidět. I hlavní hrdinka alias špatná Lara Croft šla k šípku! Co je ale vskutku triskní, je způsob jakým se to celé vyvíjí. Je zde asi 7985 chyb, což vychází asi na sedm chyb v každé minutě a to je nesnesitelné :) Ovšem brutální krvelačnou ránu zasadil závěr této hovadiny. Snaha autorů všechno vysvětlit je neuvěřitelně trapná až hanebná!!! Zrátka všechno a myslím tím všechno je na The Last Templar špatně... ()
Mila Solvina má sice už dávno po záruční lhůtě, ale pořád bych na ní vlezl. ()
Už tak dost přepálenou knižní předlohu tvůrci ještě "vyšperkovali" (dalšími) akčními scénami, hvězdička navíc za odkvétající M.Sorvino. ()
jelikož knížka se mi celkem líbila a už je to nějaký ten čas co sem jí četl,rád sem si Templáře připomněl v hrané podobě a byť se jedná a trochu lacinější televizní zpracování sem nakonec spokojen.V rámci televizní zábavy určitě nadprůměr,byť jej ocení hlavně ti co knihu četli...60% ()
Reklama