Réžia:
Petr NikolaevScenár:
Vlastimil VondruškaKamera:
David PloyharHrajú:
Karel Roden, David Matásek, Jan Dolanský, Klára Issová, Jan Kanyza, David Prachař, Lukáš Vaculík, Markéta Hrubešová, Martin Štěpánek, Karel Dobrý, Miloš Vávra (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Píše se 13. století. Království českému a markrabství moravskému vládne Přemysl Otakar II. Na zásnuby, které mají usmířit znesvářené rody pánů z Dubé a z Vartemberka, vysílá král svého zástupce v severních Čechách, správce královského hradu Bezdězu, Oldřicha z Chlumu (Karel Roden). Cestou na hrad najdou Oldřich a jeho pomocníci (Jan Dolanský, David Matásek) stopy po loupežné vraždě neznámého kupce. Na vartemberském panství se Oldřich setkává s Ludmilou (Klára Issová), dcerou Markvarta z Vartemberka, kterou zná od jejího dětství. Ludmila se mu svěří, že se nechce vdát za Beneše z Dubé (David Prachař), přestože jejich svatba je podmínkou křehkého míru mezi oběma rody. Během slavnostní hostiny, pořádané na Oldřichovu počest, je zavražděn purkrabí (Miloš Vávra). Podezření padne na loutnistu (Saša Rašilov), jehož snoubenku se purkrabí pokusil zneužít. Druhého dne ráno je Markvart (Martin Štěpánek), hlava rodu Vartemberků, nalezen mrtev pod okny hradu. Sebevražda je vyloučena! Oldřich se pouští do vyšetřování. I přes smrt hradního pána se koná rytířský turnaj, ve kterém Beneš z Dubé vítězí. Všichni vidí, že místo své nastávající Ludmile se věnuje čerstvé vdově po Markvartovi, Kláře z Vartemberka (Markéta Hrubešová). Oldřich se mezitím snaží o rekonstrukci Markvartovy vraždy a důvtipně prokazuje, že tělo pána z Vartemberka mohlo být svrženo jedině z okna komnaty jeho mladé ženy Kláry. Kdo stojí za podivnými vraždami a jaká je mezi nimi souvislost? (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (1)
Recenzie (346)
V prvních chvílích jsem si myslela, že to snad přepnu. To televizní zpracování našich porevolučních filmů mi fakt dost vadí. Jenom kvůli Kájovi jsem to nechala běžet a udělala jsem dobře. Co člověk, to naše současné, herecké eso v čele s tím největším, srdcovým. Všichni byli dokonalí, jak jinak. Teda kromě komparzu. Ten byl děs běs. Příliš strojené a neherecké. Škoda, že to není natočeno jako skutečný, historický film, ale jako nějaká inscenace. Námět, pocházející z historie Království českého, byl velice příjemný. Dá se říct, že mě postupem času drama, trochu nešťastných námluv, opravdu zaujalo. Určité části by se daly i více rozvést, dát tomu více prostoru, temna a napětí. Pozastavila jsem se u postavy snoubenky pana loutnisty. Snažila jsem se v ní najít podobu s vyprsenou rodinkou Bédi Trávníčka z reklamy na sekačku. ()
No čekal jsem od doktora Vodrušky víc. Scénář je podán strašně zkratkovitě, levně a působí tak nedomyšleně. Deus ex machina hadr. Roden bez náboje, Hrubeška s dobrým výstřihem (ostatně vtipné je, jak dámy a paní ze 13. století nosí výstřihy, za které by se nestyděly ani v levném pornofilmu), všechny charaktery jsou zkratkovité a obecně mám dojem, že film byl ušitej horkou jehlou. Od doktora Vondrušky jsem nic nečetl, protože jsem lemra líná, ale napravím to jen proto, abych věděl, jestl takhle průměrně natočený televizní film je vinou scénáře nebo snad něčeho jiného. ()
Komisař Rex, zástupce českého Rexe, čmuchá na Točníku, kde se teda dějí věci! Film má slušné napětí - asi tak 65 voltů ze sta. Spád taky není k zahození, ne k Niagarským vodopádům bych to nepřirovnal, ale řekněme nějaká slušná horská bystřina by to vystihla dobře. Personalistika vsadila na řádně provařené vizuály, jen škoda, že ansámblu krom pečlivě vypraných a vyžehlených kostýmků nedodala také jiné účesy. Roden by si svou patku nenechal přečesat, ani kdyby měl hrát inspektora Kojaka. No dobře, tento příměr není vhodný, poněvadž Karel Dobrý (Adalbert) by se na tuto roli hodil více díky svému pečlivě olejíčkem naglancovanému parketu. Kdybych nevěděl, že Issová je Homo sapiens sapiens, řekl bych, že je Felis silvestris (krásou překonala Hrubešovou o sto honů). Ale stejně mě nejvíc potěšila pidirolička Petra Traxlera! Čímž se ladnou přesmyčkou dostávám k hudbě, která byla - - - hmm, tak jaké citoslovce labužírování mám použít? Závěrečný souboj bych nazval soubojem mastek versus kazivec, pan Mohs promine, tvrdost mi nepřísluší u pánů hodnotit, moje metafora míří k Oldovým zubům a Benešovu břichu. A k tomu krásný hrad Václava IV. Točník. ()
Nad jménem králem tedy šťastná hvězda nesvítila a tvůrci udělali dost, abych to tak řekla... prdelních rozhodnutí. O přesazení z televize do kin nemluvím (to se ostatně při natáčení nevědělo). Ale on se ani moc nepovedl ten casting: Prachař, Vaculík, Štěpánek, Kanyza, Matásek, Rašilov... tihle všichni jsou naprosto mimo a navíc je vidět, že je natáčení bavilo asi jako mě sledování Ulice. Svatá pravda, v každé roli nemusíte mít známý obličej. Ačkoli se jedná o detektivku, tak kdo je vrah, to uhodnete tak v půlce stopáže. Chybí tu nějaké to emocionální pnutí a přitom prostor by byl - taková do sňatku nucená Ludmila, tajný milenecký páreček atd. Na druhou stranu se mi líbil ten nápad udělat českou středověkou detektivku a Roden, ačkoli chvílemi huhlá, je tradičně charismatický a herecky nade všemi ostatními. ()
No určitě souhlasím s názorem, že udělat z toho televizní seriál by nebyl špatný nápad. Film jako takový má na evidentně skromné poměry velmi slušnou výpravu a kostýmy. Herci si odehrají svoje a Roden je můj oblíbenec, nicméně stejně tu čtvrtou hvězdu nedám. Sice to rychle odsejpá a není šance na žádnou nudu, ale zase celý příběh vyzvívá dost zkratkovitě a ta krimi zápletka je vyloženě primitivní a čitelná, ale jinak v pohodě filmek.65% ()
Galéria (34)
Zaujímavosti (9)
- Autor předlohy Vlastimil Vondruška nebyl spokojen s hradem Točník jakožto s filmovou lokalitou, neboť byl vystavěn později, než je rok, ve kterém se příběh odehrává. Producentům navrhoval jiné hrady, ovšem nebyl vyslyšen, neboť Točník je blízko Prahy, což bylo vyhovující pro filmový štáb. (JT19)
- Film byl natočen podle příběhu Osudný turnaj z knihy Vlastimila Vondrušky "Vražda v ambitu". (Mytologie)
- V německé distribuci byl film uveden pod názvem "Knights of Blood", v překladu "Rytíři krve". Velkým písmem je na plakátu uveden Karel Roden. Ten se však ve filmu ve zbroji vůbec neukáže, takže na obalu lze vidět postavu Davida Matáska s digitálně doplněným zakrvaveným mečem. Postava je doplněna velkou skupinou bojujících rytířů před hradem a dále fotografiemi rytířů na koních v plátových zbrojích. (p3tris)
Reklama