Réžia:
Mervyn LeRoyKamera:
Sol PolitoHudba:
Bernhard KaunHrajú:
Paul Muni, Glenda Farrell, Helen Vinson, Noel Francis, Preston Foster, Allen Jenkins, Berton Churchill, Edward Ellis, Hale Hamilton, Sally Blane (viac)Obsahy(1)
Vojnový veterán James Allen odmieta návrat do starej továrne. Je nevinne zatiahnutý do prepadnutia a odvedený do nezvyčajne brutálneho "reťazového väzenia" (Chain Gang). Keď utečie, usadí sa v Chicagu a tam sa stáva úspešným v stavebnom priemysle. Dáva sa dokopy s dievčaťom menom Marie, ktorá ho neskôr vydiera, že prezradí jeho minulosť, ak sa s ňou neožení. No James spoznáva Helen, zamiluje sa do nej a veci sa stávajú ešte horšími... (matriosa)
(viac)Videá (1)
Recenzie (45)
Na staré filmy se dívám rád, i když si čato musím zvykat na rytmus a způsob vyprávění jakým se natáčelo před tolika lety. I Am a fugitive from a chain gang je naprosto odlišný případ. Skvěle napsaný scénář neustále uhání dopředu, hrdinova situace se mění co 15 minut, jsou tu svkělé automobilové honičky, osudové ženy, a celé to stíhá klást i docela zajímavé otázky ohledně morálky a odpovědnosti... A Paul Muni tu podává skvělý výkon! Tenhle film předběhl svou dobu minimálně o 10-15 let než přišly ty nejlepší film-noiry (i když má blíž spíš k Frajeru Lukovi s Paulem Newmanem). I po tolika letech je napínavý a dokáže překvapit. A ta věznice je vážně krutá. ()
Galejník má jednu z najsilnejších postáv Hollywoodu 30tych rokov a je na svoju dobu prekvapivo veľmi tvrdý čo sa týka obžaloby všemožných štátnych inštitúcií od právneho systému až po väznice, ako aj sociálneho sytému v štáte, zmietajúceho sa v kríze a plodiaceho kriminálnikov ako svoje nechcené obete. To, že môžu byť aj vojnoví hrdinovia, nehrá v ich odsúdení žiadnu úlohu. V tom tento film predbehol, resp. položil základy klasickým filmom, venujúcim sa ťažkým osudom vojnových veteránov. Ubiehanie času v tvrdých podmienkach väzníc pripomína udieranie kladiva pri odpadávaní listov kalendára a my v nej si spomenieme na klasické, dnešnému divákovi oveľa známejšie kúsky, v ktorých sa od LeRoya režiséri mnohému priučili. James Allen je postava tajomná, ktorá svoj charakter odkrýva až postupom času a najviac by som ju charakterizoval slovom ctižiadosť. Celý jeho život je útek, je na cestách a ako keby mal tento osud vpísaný vo svojej náture, keď chce stavať cesty a mosty. Mnohé scény sú napínavé až na hranu, napríklad v močiari, u holiča, alebo pred vlakom a rovnako si pri nich spomeniete na kúsky ako napríklad Fugitive a uznáte, akým silným inšpiračným zdrojom tento film dodnes je. Allen prišiel do väznice ako tulák, odchádza z nej ako ctižiadostivý muž, ktorý vie, čo chce v živote dosiahnuť. Aj takto dokážu úrady manipulovať s faktami a obhajobou prehnitých štátnych inštitúcií. ()
Jde o velice jednoduchý a naivní příběh se spoustou přehmatů a nedokonalostí. Ale jako správný film-noir nepostrádá tu nezaměnitelnou atmosféru něčeho dokonalého, čímž noir filmy dozajista jsou. Paul Muni (známý ze Scarface), coby James Allen, se vrací z 1. světové války rozhodnut změnit svůj život. Nedělat, co se od něj čeká, ale plnit si sny. Chce stavět mosty, něco nového vybudovat. V místní putice je pozván na hamburgera jedním ze štamgastů, netušíc ale, že jeho nový známý chce s jeho pomocí okrást hospodského. U Allena se najdou peníze a je odsouzen na 10 let do nápravného tábora. Pod tíhou nelidské práce, buzerace a násilí, sebere všechnu odvahu a pokusí se utéct. Velkou náhodou mu útěk vyjde a James Allen může začít nový život jako Allen James. Konečně přišel ten čas, kdy si může splnit své sny. Po pomalých začátcích se vypracuje na vrchního konstruktéra chicagské firmy. A kdyby nebylo žen, mohl by si žít svůj nový život třeba do smrti. Jenže Allenova bytná ví všechno o jeho minulosti a rozhodne se ho vydírat. Pokud si ji nevezme, zajde se vším na policii. Allen se nedobrovolně podvolí a snaží se své manželství nebrat vážně. Ovšem když se zamiluje do Helen, zjistí, že jde o velmi vážnou věc. Nebere v potas vyhrožování manželky, a proto je velice překvapen, když jej přijdou do jeho kanceláře zatknout policisté. Allen se ocitá podruhé ve stejném táboře a pomalu mu dochází, že jen tak nevyvázne. Utíká tedy podruhé, tentokrát s vědomím, že všechno ztratil a nikdy to nebude lepší... ()
Další poučná lekce pro ty, kdo považují „klasický Hollywood“ za synonymum pomalých, ukecaných filmů s nadbytkem dějových linií. Dá-li se věřit jeho knize, vydané krátce před filmovou premiérou, prošel si Robert Elliot Burns tímž, čím si ve filmu prochází James Allen. Praděda útěkářských dramat povilo nejsmělejší z velkých hollywoodských studií v krizových 30. letech v rámci vlny sociálně-kritických dramat (Chléb náš vezdejší, Byl jsem lynčován, Bouřlivá dvacátá léta…). LeRoyova úderná – a v zájmu této údernosti některé skutečnosti nutně zplošťující – kritika našla odezvu u diváků a vedla k propuštění několika řetězy spoutaných trestanců, včetně stále sedícího Burnse. Ve filmu nezazní nadbytečná věta, podstatné sděluje výraz Muniho tváře, která od začátku do konce prodělá natolik radikální proměnu, že v závěru už nezbývá, než vyřknout ona dvě proslavená slova. V té chvíli jsem bezezbytku chápal, co všechno je v nich obsaženo. 80% ()
První půlhodina je svojí třicítkovskou naivitou na ránu, pak se to naštěstí lepší, i když pachuť patosu nemizí. Divím se, že mi to vadí tady, když s takovým Panem Smithem nemám problém - zde je to ale neopodstatněné a nefunkční. Navíc Muni je nesnesitelný. Film důležitý, ale ne moc dobrý. Místy nápaditá režie to bohužel nezachraňuje v plné míře. ()
Galéria (16)
Zaujímavosti (7)
- Ve státě Georgia, kde se odehrával děj (i když stát ve filmu není jmenován), byl snímek zakázán. (Terva)
- Chain gang je skupina vězňů připoutaných k sobě, aby vykonávali podřadnou nebo fyzicky náročnou práci jako formu trestu. V roce 1955 byla v USA z velké části zrušena. Severní Karolína pokračovala v používání řetězových gangů až do 70. let. Řetězové gangy byly znovu zavedeny několika státy během „přísného boje proti zločinu“ v 90. letech 20. století. V roce 1995 byla Alabama prvním státem, který je oživil. Experiment skončil asi po roce ve všech státech kromě Arizony, kde se vězni v okrese Maricopa stále mohou dobrovolně účastnit řetězového gangu, aby získali kredit k získání středoškolského diplomu nebo se vyhnuli disciplinárnímu trestu za porušení pravidel. (sator)
- Ačkoliv není jmenován americký stát Georgia, kde se film odehrává, bylo tam jeho promítání zakázáno a na tvůrce se odtamtud sypaly žaloby. J. Harold Hardy, ředitel věznice v Georgii, podal v roce 1933 žalobu na studio Warner Brothers, které ho prý ve filmu zobrazuje jako krutého a zlého, přestože jeho jméno ve filmu nepadlo. Režisérovi snímku Mervynu LeRoyvi dokonce vyhrožovali fyzickou likvidací, pokud do Georgie zavítá. Ve svém důsledku ale film pomohl zlepšit tamní vězeňské poměry. (Hans.)
Reklama