Réžia:
Ryszard BugajskiKamera:
Piotr ŚliskowskiHudba:
Shane HarveyHrajú:
Olgierd Łukaszewicz, Alicja Jachiewicz, Anna Cieślak, Magdalena Emilianowicz, Jacek Rozenek, Katarzyna Herman, Grzegorz Emanuel, Zbigniew Stryj (viac)Obsahy(1)
Film je rekonstrukcí posledních let legendárního velitele Kedyw (Kierownictwo Dywersji - velitelství diverzních akcí) polské Zemské armády (Armia Krajowa) brigádního generála Emila Augusta Fieldorfa pseudonym "Nil". Tento velký polský vlastenec a vynikající velitel vedl nejvýznamnějsí vojenské a diverzní akce v Němci okupované Varšavě, včetně odvážného atentátu na velitele SS a police Varšavskeho distriktu Generálního gouvernementu Franze Kutscheru. Příběh zapomenutého hrdiny začíná v okamžiku jeho návratu z vyhnanství z hlouby Sovětského svazu, kam byl deportován po zatčení NKVD v roce 1945 a končí výkonem trestu smrti v komunistickém žaláři na Mokotówie v zimě 1953. (kamals)
(viac)Videá (1)
Recenzie (55)
Ufff to mělo sílu... Svině komunistický, svině a kurvy - to jsem si pořád říkal... Říkám a říkat budu, nejen za polské generály, ale hlavně za naše hrdiny... A budu to říkat svým dětem a budu chtít aby to věděly a znaly a budu jim pouštět takovéhle filmy. Polsko to mělo oproti nám horší v tom, že oni zažívali prakticky další okupaci... Stejně jako se našim komančům a rudejm sviním nehodila odvaha těch co se postavili fašistům (co kdyby se postavili proti nim?) a hlavně ruskejm mocipánům a poradcům z Kremlu, nehodilo se to bolševikovi v Polsku. Stalin to tak dobře na Jaltě zařídil, Amíci i Britové nechali rudému moru napospas velký kus Evropy, no tak aby jim doma eště tak začali dělat binec nějaký hrdinové protifašistického odboje... To co Svěrák lehce naťukl v Tmavomodrém světě, kdy se v komunistickém kriminálu sejde nacistický lékař s hrdiny co proti Němcům bojovali na jedné cele, v Nilovi bylo předvedeno v celé své hrůznosti. Nacistický válečný zločinec se na cele Fieldorfovi směje, že oba jsou odsouzeni k trestu smrti a mají stejný paragraf. Das ist komisch! - Lukazsewicz odvedl skvělý výkon. Bylo vidět, že plně pochopil svoji postavu. U tohohle filmu se budete třást, třást emocemi a třást vztekem... A budete si říkat - jak je sakra možné, že ta rudá čeládka je pořád v parlamentu naší země???? Po tom všem??? To jsme opravdu tak blbí, tak nepoučitelní??? ---- Vzdávám čest generálu August Emil Fieldorfovi a všem dalším statečným umučeným nejen v Polsku a nejen u nás.... je absurdní, že řada z nich přežila odboj, koncentráky, kruté boje na souši, ve vzduchu i na moři.... aby pak zemřela rukou vlastních lidí. Lidí národa za nějž cedili krev a nasazovali život. A já se ptám ! Kdy někdo u nás natočí podobný životopisný film o našich hrdinech? Nemyslím TV seriál či inscenaci, ale regulérní film. Nemáme těch hrdinů málo a málo se jejich jména zdůrazňují ! Armádní generál Heliodor Píka, Josef Mašín, stíhač Josef Bryks ad..... jsou jich stovky.... ///// * * * * * ()
Hodně kvalitní film založen především na hodně kvalitním životopisném příběhu. Kromě příběhu zde byly excelentní také herecké výkony, tedy především herecký výkon Olgierda, který ztvárnil onu hlavní postavu Generála Fieldorfa. A samozřejmě, ke konečnému výsledku přispěla i atmosféra a nespravedlnost tehdejší doby. 80%. Viděno v kině na 40. LFŠ. ()
Nespravedlnost, hněv, marnost. Další z řady polských filmů vyrovnávající se s národními dějinami. A zároveň příběh o tom, že naše minulost nás nakonec vždy dostihne, a to ať už byla jakákoliv. Hlavní hrdina je dostatečně charismatický (zajímavé sledovat, jak se 1 ze 2 hlavních představitelů Sexmise proměnil) a děj, i když divák předem zná konec, nenudí. Jen bych asi ocenil víc než jednu akci pod generálovým vedením (ten všudypřítomný respekt by byl uvěřitelnější). Vidím to na solidní 4*. ()
Bezprostředně po zhlédnutí jsem nabyl dojmu, že nám pšontci sprostě vyčórovali Heliodora Píku, aby mohli taky frajeřit, že jim jejich zkurvení komanči zařízli významného generála a válečného hrdinu. Historické zásluhy a poválečné osudy Cheliodora a tu tego Emila jsou totiž skoro jako přes kopírák. Ale naše rudé kurvy byly první, heč! Čili jejich rudé kurvy jen o čtyři roky později skopčili nouhau a trapně se opičili. Každopádně je z toho takové to klasicky šablonovité, solidně natočené i zdramatizované životopisné drama o zrůdnostech levotočivých pamrdů a jejich obětech, jakých už bylo uplácáno minimálně několik desítek. Ale zjevně je to pořád málo a my ne a ne se z historie poučit, ač inicializační metody novodobých vypočítavých neomarxistických sviní a jejich zmanipulovaných přitroublých pohůnků, kteří v masově šířené patoideologii kolektivního myšlení nacházejí své místo na slunci i sysel života, jsou naprosto totožné s jejich předchůdci, a je jen otázkou času, kdy od potlačování svobody slova, cenzury a veřejné dehonestace a ostrakizace jiných názorů přejdou zase do masitější fáze dvě. Načež věční gaučoví bojovníci budou opět pár dekád s jhem a kravským zvoncem na krku obětavě orat na 120 % pro „blaho lidu“ a unisono bučet eurointernacionálu ve jménu těch, co „byli ničím a teď jsou vším“. ()
Zpočátku na mě film působil příliš interně a ztrácel jsem se jak v dění, tak v postavách, ale postupně film nabýval na síle a konec, to už jsem zvládal jen těžko, přetěžko. Nedávno jedna současná česká komunistka říkala, že jí uráží, že komunismus je srovnán s nacismem, tak pro tuhle komouškou píču mám vzkaz, to porovnat nejde, nacisti vraždili všechny, vy, zmrdi komunistický jste vraždili "pouze" vlastní národ, pro nic za nic. Brali jste vlastním lidem důstojnost, ničili jim životy, mučili jste je a nakonec jste mnohé z nich zavraždili na základě lží a demagogie, neváhali jste vraždit u nás, v Polsku, v Maďarsku, všude kde se vaše krvavý pozoury dostaly k moci. Vraždili jste lidi, kterým jste nedosahovali ani na úroveň jejich hoven a proto jste je vraždili. Na vás platí jediný, byli jste, jste a budete lidský kreatury ke kterým cítím doživotní odpor. Tenhle příběh je jeden z tisíců, který každým slušným člověkem zacloumá . ()
Galéria (64)
Zaujímavosti (20)
- Falešné jméno brigádního generála Emila Augusta Fieldorfa znělo Walenty Gdanicki. (CarloRizzi)
- Scéna atentátu na veliteľa SS a polície Varšavského okresu Franza Kutschera sa nakrúcala presne na tom istom mieste, kde 1. februára 1944 členovia Oddielu Diverzie AK "Pegaz" pod vedením Adama Borysa zastrelili SS-Brigadeführera, nenávideného obyvateľmi Varšavy. (Arsenal83)
- Film bol propagovaný piesňou Artura Rojka s názvom „Mój tata generał“. (Arsenal83)
Reklama