Réžia:
Terence FisherScenár:
John GillingKamera:
Michael ReedHudba:
James BernardHrajú:
Christopher Lee, Peter Cushing, Barbara Shelley, Patrick Troughton, Joseph O'Conor, Sally Nesbitt, Richard Pasco, Michael Goodliffe, Jack Watson (viac)Obsahy(1)
Hammer Film Productions (cca 1950 – 1970) dali v tomto „gotickém hororu“ dohromady tehdejší filmové hvězdy Petera Cushinga a Christophera Lee s režisérem Terencem Fisherem.
Děj se odehrává v osamocené, blíže neurčené vesničce. (Podle přileb a uniforem místních strážců pořádku je to nejspíše někde v Prusku.) Příběh filmu začíná smrtí modelky a milenky mladého malíře Heitze, která je v lese nalezena zkamenělá. Místní lékař, Dr. Namaroff (Peter Cushing), se snaží - v této fázi filmu celkem nepochopitelně - vše zaretušovat a přesvědčuje úřady, že na vině je její milenec. Ten je zakrátko nalezen v lese oběšený. Profesor Heitz (Michael Goodliffe) přijíždí, aby záhadě přišel na kloub a svého syna očistil. Jeho krátké pátrání končí opět smrtí – a jak jinak než petrifikací... Ještě než se změní v kámen, stačí napsat dopis svému druhému synovi, Paulovi, pracujícímu v Lipsku na univerzitě (Richard Pasco). Ten po příjezdu z dopisu vyvodí, že vrahem je Megera, jedna z mýtických starořeckých Gorgon, žijící v zámku nad vesnicí. Po příjezdu Paul potkává Heitzovu asistentku Carlu Hoffman (Barbara Steel), kterou Heitz za ním poslal, aby ho špehovala, což nicméně padouchovi nevyjde, neboť oba mladí lidé se do sebe zamilují. Spletitá situace vyžaduje nutné posily, a na scénu se konečně dostává profesor Meister (Christopher Lee), Paulův šéf z Lipska, který přijíždí Paulovi na pomoc. Což se posléze ukáže jako dobrý nápad, protože jeho geniální mozek si vše spojí dohromady a Meister vydedukuje, kdo je Megera a jakéže to strašné tajemství tutlá Dr. Namaroff. Film pak rychle spěje ke svému nešťastnému konci (orig. unhappy ending).
Zajímavá je konfabulace autorů filmu, kteří mytologickou Megeru nekompromisně zařadili mezi Gorgony – i když chudák nebyla Gorgona, nýbrž Erinye – a její jedinou podobností s Gorgonami je jedovaté klubko hadů namísto vlasů. (tuat)
(viac)Videá (2)
Recenzie (36)
Další hammerovská klasika, tentokrát situovaná do Německa 19. století. Napětí houstne kolem mýtické Megery, na níž kdokoliv pohlédl, zkameněl. Setkáme se tu se všemi charakteristickými znaky této produkce 60. let. Neohrožený muž, snažící se přijít záhadě na kloub, atraktivní nalíčená žena, pozitivistický vědec, opuštěný hrad, hřbitov atd. Mám tuhletu levnou divadelně-pohádkou dekoraci rád... ()
Velmi působivý, stylový, jeden z nejlepších hammerovských horrorů. Cushing a Lee si tentokrát (v kontextu jejich herecké kariéry u Hammeru netradičně) vyměnili "strany". Osmdesátiminutá zábava, postrádající hluchá místa, s typicky silnou, citlivou hudbou, minimální výpravou a dost odbytou maskou Megery. Naopak maskování procesu zkamenění bylo výborné, s tímto filmem vystřelíte vždy do plných. ()
Má slabost pro gotické horrory, potažmo hammerovské, se rovná 5*. Jistě, trikově vypadá postava Gorgony jako levné strašidlo z pouťového panoptika, což ale vynahrazuje - klasická vynikající hudba (J.Bernard), skvělá temná atmosféra, úžasné papundeklové kulisy, jakási poznávací značka Hammeru, a stars horrorových filmů - Cushing+Lee. Trochu mi chyběly mlha a pavučiny (byť na hradě se jich pár na lustrech a sloupoví najde), ale jinak hrad - hřbitov - temný les jsou zde! Už úvodní titulky s hradem, který se pomalu noří do tmy tak, jak za ním zapadá slunce, dávají tušit, že přijde příjemné strašení. Jo, dnes se do filmu naflákají digitální efekty a hektolitry krve, jenže to dobrý horror nedělá. Báječný romantický ( od romantismu 19.století) horor na temné večery při svíčce! ()
Medůzí alternativa k trampotám mistra Perseuse formou oldschool gotiky? Proč ne. Po slušném začátku mě zamrzelo vyprchání jakýchkoli náznaků strašidelnosti, což je u hororu podstatným nedostatkem. Maskéři se na ústřední megeře taky moc nevyřádili, takže já zůstávám těsně pod červeným, ale fanouškům gotiky se doporučit dá. 65% ()
*** a půl. Líbí se mi staré hororové, nebo sci-fi filmy, kde jsou triky a kulisy ještě vyráběny pouze za pomocí šikovných lidských rukou a neomezená moc PC vizuálu je hudbou budoucnosti. Ta (ne)dokonalost je jednoduše krásná. Zlatá léta hororových filmů. Od určitého momentu jsem si říkala, že postava Barbary Shelley by nějak mohla do mytologie Medúzy zapadat. A i když samotná "vládkyně starého světa" se na scéně objeví jen několikrát, její přítomnost vždy stojí za to. No, uznejte, nebyla i s těmi všemi malovátky docela děsivá?:) ()
Galéria (33)
Zaujímavosti (7)
- Jméno Gorgony je Maegera. V řecké mytologii byla Maegera jednou ze tří bohyň pomsty, nikoliv Gorgonou. Gorgony se podle Hesioda jmenovaly Stheno, Euryale a Medusa. (liquido26)
- Barbara Shelleyová, která hraje hrdinku Carlu Hoffmanovou, chtěla hrát rovněž Gorgonu a navrhla, že by si vyrobila paruku, do které by byli vpleteni zelení zahradní hadi, aby to vypadalo více realisticky. Její návrh byl však zamítnut. Když producent Anthony Nelson Keys viděl podobu Gorgony ve finální verzi snímku, řekl Shelleyové, že jí měl poslechnout. Christopher Lee později prohlásil, že jediná věc, která na filmu Gorgona byla špatná, byla Gorgona samotná. (liquido26)
- Hadí paruka Prudence Hymanové byla ovládána pěti drátky připojenými ke 25 stop vzdálené krabičce. (liquido26)
Reklama