Réžia:
Richard FleischerScenár:
Edward AnhaltKamera:
Richard H. KlineHudba:
Lionel NewmanHrajú:
Tony Curtis, Henry Fonda, George Kennedy, Mike Kellin, Hurd Hatfield, Murray Hamilton, Jeff Corey, Sally Kellerman, William Marshall, Jiří Voskovec (viac)Obsahy(1)
Když už si bostonská policie neví rady při řešení série brutálních vražd žen, které evidentně nic nespojuje, je rozhodnuto vytvořit zvláštní komisi v čele se známým právním teoretikem Johnem Botomlym (Henry Fonda). Vraždění sice pokračuje dále, ale jak se říká, štěstí přeje připraveným. A tak jednoho dne přivede náhoda Botomlyho a jeho spolupracovníka detektiva Di Natala (George Kennedy) vrahovi na stopu. Vyřešení složitého případu je pak překvapivé. Ve filmu, který je inspirován skutečným případem, zaujme zejména mimořádný herecký výkon Tonyho Curtise v roli mnohonásobného vraha Alberta De Salvy. (Historik)
(viac)Recenzie (89)
Skutečný příběh bostonského vraha ve famózním podání Tonyho Curtise. V 60.letech bylo rozdělování obrazu na několik částí se souběžně plynoucím dějem v módě (viz např. LETIŠTĚ) a tady si toho užijeme dosytosti. A není to vůbec na škodu, naopak film tím získává svěží náboj. Vidět např. v jedné části obrazu potencionální oběť a ve druhé části jeho vraha, stojícího za dveřmi, je zajímavé. Těžko se to popisuje, musí se vidět. Fanoušky Jiřího Voskovce rovněž potěší jeho kreace senzibila. ()
Brilantně natočené a formou vyprávění zajímavě zpracované (doslova psychologické) krimidrama. U filmů "dle skutečné události" je vždycky trošku potíž s důvěryhodností prezentovaného příběhu, leč v tomto případě je téměř fascinující civilní (až dokumentaristická - zvláště v závěru filmu) forma vyprávění, včtně užití děleného obrazu v klíčových scénách. Prostě skvělý americký film z filmově vůbec skvělých šedesátých let... ()
Zatraceně kvalitní detektivka, na jejíž styl vyprávění si ale musí člověk nejdřív zvyknout. Já tedy rozhodně musel, protože i když mám oko cvičený na čtení titulků a zároveň přejíždění děje na obrazovce, sledovat dění na dvou, třech či pěti oknech jsem prostě nestíhal a docela mě to rušilo. Oproti mnoha jiným jsem se s tímto způsobem rozoknování potkal poprvé a Čtyřiadvacítkou nedotčen mě to nejdřív málem odradilo. Příběh je nestandardním vyšetřováním, kde vlastně ani tak nejde o to vypátrat, kdo je vrah, ale udělat jeho vraždění přítrž. Postavy policistů jsou většinou dost odfláknutý, protože na ně nebylo dost času. Víc prostoru dostal Henry Fonda jako hlavní vyšetřovatel a nejvíc paradoxně Tony Curtis jako schizofrenní psychotický vrah a to přestože se objeví až v poslední třetině. Jenže největší problém tu je, že se to pouze zakládá na pravdě. Ve skutečnosti totiž tu chybí řádná dávka faktů a událostí provázejících jak DeSalvovo zatčení, tak uvěznění. DeSalvo nebyl žádný beránek, od mládí byl problémový typ, kradl a přepadal a něklikrát i seděl. Všechny ženy (19 - 85 let) zabil v období jednoho a půl roku od 6/1962 do 1/1964 (to mu mimochodem bylo přes třicet). Po jeho odhalení se přihlásily další desítky a stovky, že je také přepadl a znásilnil. DeSalvo byl v sedmašedesátým odsouzen na doživotí, ale necelý půlrok poté se mu povedlo utéci z vězeňské nemocnice. Když se další den přiznal se slovy, že chtěl jen ukázat veřejnosti, jaké podmínky v té nemocnici panují, odvezli ho následně do nejtěžší věznice Walpole, kde ho o šest let později našli zavražděného v uzavřené cele. Jeho vraha nikdy nedopadli. Přesto pochyby nad jeho "autorstvím" vražd stále zůstávají, protože oběti byly tak rozdílné (věk, rasa, modus operandi) a navíc se několikrát rozcházela DeSalvova výpověď s důkazy. Někteří dnes soudí, že mohl krýt skutečného vraha. Film je prostě hodně upravená pohádka, která nemá se skutečností nic moc podobnýho a to včetně toho, že deSalvo nebyl nikdy diagnostikován jako schizofrenik ani žádný duševní záchvat nedostal. Ale jako film je to výtečná kombinace napětí a nebezpečí. Kdo se chce něco dočíst nejen o DeSalvovi, archiv FBI je nejlepší možností. ()
Vzhľadom na dobu vzniku sa niekto s deleným obrazom vyhral až moc. Boli momenty, keď mi to nevadilo a divák dostal viac uhlov pohľadu na rovnakú situáciu, ale väčšinou som mal pocit, že strihom by sa dalo docieliť takmer to isté a výsledok by nebol tak rušivý. Prvú polovicu filmu sa len pátra a dohaduje, vraha dlho nepoznáme a T. Curtis vstupuje do filmu až asi v polovici. Svojou postavou i hereckým výkonom vytiahol film z priemeru a rovnako je na tom H. Fonda. Film trochu zostarol, roky sú na ňom vidieť, ale kvalita tam je. Nie som veľmi zástancom remakov, ale tento by to možno potreboval. Bude ťažké nahradiť dvojicu Fonda, Curtis, ale pri zdarilejšej réžii, mi mohlo ísť o výborný film. 70%. ()
"Když donutíte Alberta otce rodiny, aby uznal existenci Alberta škrtiče, zešílí úplně." Nemám úplně v oblibě detektivky, ve kterých je mi na začátku sděleno jméno vraha a pak už jen čekám na to, až ho vyšetřovatelé náhodou potkají v nemocnici. Tak jednoduché to samozřejmě nebylo, ale napnout mě nedokázalo. Spíše mne udivovaly ty dámy, které si v poklidu pouštěly do bytu cizího chlapa, i když byly dostatečně zmasírovány médii o fintách škrtiče. Asi půjdu vyzkoušet, jestli to funguje i u nás. Ovšem než se tak stane, tak se přiznám, že víc než celý hon na DeSalva mne zaujalo zapojení mága Hurkose do vyšetřování případu, protože tohle byla opravdu zábavná postava. ()
Galéria (4)
Zaujímavosti (11)
- Další herci zvažováni pro postavu Alberta DeSalva byli Robert Redford a Warren Beatty. (Chatterer)
- Poprvé se Tony Curtis objeví až po hodině filmu. (Chatterer)
- Režisér Richard Fleischer chtěl od počátku do role Alberta DeSalvy Tonyho Curtise. Vedení studia Twentieth Century Fox ale Curtise odmítalo, protože byl „příliš pěkný“ a nevypadal jako vrah. Curtis si proto přidělal umělý nos, nalíčil se a poslal svou fotku se svou novou vizáží do studia. Poté, co byl tento „neznámý člověk“ schválen jako možný herec vraha, protože má tu správnou vizáž, vyšlo najevo, že je to Tony Curtis. (Rollo_Tomasi)
Reklama