Réžia:
Richard FleischerScenár:
Richard MurphyKamera:
William C. MellorHudba:
Lionel NewmanHrajú:
Orson Welles, Diane Varsi, Dean Stockwell, Bradford Dillman, E.G. Marshall, Martin Milner, Richard Anderson, Ina Balin, Edward Binns, Gavin MacLeod (viac)Obsahy(1)
Skutečnými událostmi inspirované drama rekapituluje případ dvou studentů právní fakulty Chicagské univerzity, kteří se na důkaz své nadřazenosti rozhodli spáchat dokonalou vraždu. Orson Welles se v roli jejich právního zástupce sice na plátně objeví až po hodině filmu, jeho výkon je však jedinečný. (Letní filmová škola)
Videá (1)
Recenzie (11)
Filmové prevedenie jedného z najkontroverznejších zločinov dvadsiateho storočia obsahuje možno trochu veľa materiálu na 100 minút: je tu psychologický náhľad do hláv páchateľov, vyšetrovanie, i následný súdny proces s utlmeným Orsonom Wellesom v role idealistického obhajcu. Skvelá dráma s krásnou čiernobielou kamerou. ()
Česky by to mělo být spíš "nutkání" nebo "puzení" než "nátlak". Film je dost jasný a přímočarý, od začátku divák ví, co se stalo, kdo to udělal a proč. Věnuje se spíš vyšetřování a chování všech zúčastněných. Je to zajímavé i tím, že je podle reálné události z roku 1924. Zvlášť vtipné mi přijde, jak rychle se ti dva nad-lidé u výslechu rozloží a taky argument o tom, proč Bůh nejspíš existuje. ()
Reziser Richard Fleischer /Amityville - dum Hruzy, Ruda Sonja, Barabba/ natocil nadpriemerny film, v ktorom sa dvaja studenti - Dean Stockwell a Bradford Dillman - rozhodnu spachat dokonaly zlocin. Na temu dokonaly zlocin a dokonala vrazda som videl jednak kultovy noir Double Idemnity a Hitchcockcov Rope s Jamesom Stewartom. Dalsi fakt je ten, ze ide nielen o dokonalu vrazdu, ale tak trochu aj o sudnu dramu. Pekne poporiadku. Uvod filmu hned zaujme, najma cast s autakom, a potom sa rozbehne filmarska jazda. Tempo film ma, dialogy su na urovni, nuda bola sympaticky stlacena na minimum. Bez Orsona Wellesa vsak by slo stale len o sympaticky priemer s dobrymi hereckymi vykonmi, ale bez strhujucejsieho momentu. Ten pride az po vyse hodine, kedy sa na scene zjavi velikan svetovej kinematografie, samotny Orson Welles, ktory na seba nechal divaka cakat teda pekne dlho : rovnako tak spravil aj v noire 3rd Man z roku 1949. Nerad pisem oslavne ody na chlapa / a Welles bol chlap/, ale tuna musim spravit vynimku. A musim napisat, ze Welles bol talent nielen na reziu, ale slo aj o talentovaneho herca, ktory zahral prakticky cokolvek. Tak strhujuci herecky vykon sa len tak lahko nevidi, prakticky cela sudna cast filmu stoji a pada na Wellesovi. Zaverecna rec je strhujuca, bez kuska nudy, ktora nema tuna sancu. Za seba mozem povedat : ide o dalsiu nadpriemernu podivanu s Orsonom Wellesom, hoci ten mal v 50. rokoch to najlepsie uz za sebou : 77 % ()
Hned po úvodních minutách filmu jsem poznala, co vykrádali filmoví tvůrci “Columbo jde na univerzitu”. Dobrý námět, ale celkově sleduji příběh ve skocích, také bych očekávala lepší vývoj postav (chlapci jakoby v druhé polovině zamrzli). Nepochybně vítaným oživením je zde Orson a jeho velká závěrečná řeč, mířící do našich srdcí s dávkou empatie, lásky a humanismu. ()
Dva super inteligentní bohatí frajírci nabudou dojmu, že dokážou cokoliv. A cokoliv jim projde. I vražda. Tu ale neprovedou nijak chytře a policie nemá moc práce s jejich dopadením. A před soudem žádá provaz. Super bohatí rodiče těch dvou darebů to nenechají jen tak a najímají obhájce. Na scénu přichází tunový umaštěný Orson Welles, který razí heslo zabíjení bylo dost a s trestem smrti se nechce smířit. Compulsion je solidní krimi. V první polovině psychologicky noirové, v té druhé dramaticky soudní. Škoda rutinní Fleischerovi režie, kde obě části působí trochu uspěchaně a zasloužili by větší péči. Naštěstí to vyvažuje katarzní gradace a krom Wellese i casting dvou ústředních vrahounků (jedním z nich mladý Dean Stockwell). ()
Galéria (27)
Fotka © Twentieth Century Fox Film Corporation
![Nátlak - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/161/442/161442383_f9c530.jpg)
Zaujímavosti (4)
- Hoci príbeh bol len slabo maskovanou rekonštrukciou prípadu vraždy Nathana Leopolda a Richarda Loeba, právne oddelenie spoločnosti 20th Century Fox sa stále obávalo možnej žaloby zo strany stále žijúceho Leopolda. Reklamné oddelenie však zverejnilo článok s názvom: "Na základe slávneho prípadu vraždy Leopolda a Loeba". Leopold zažaloval tvorcov filmu kvôli narušeniu súkromia. Súd jeho žalobu čiastočne zamietol, pretože pred filmom vydal vlastnú autobiografiu "Život plus 99 rokov", v ktorej zverejnil v podstate tie isté skutočnosti. (Reverse01)
- Keďže mal Orson Welles počas nakrúcania problémy s daňami, celý jeho plat za film bol niekoľko hodín po skončení hlavného natáčania zablokovaný. To Wellesa rozrušilo natoľko, že počas nahrávania náhle vybehol zo štúdia a rovno opustil krajinu. Jediné, čo zostávalo opraviť, bolo dvadsať sekúnd nejasného dialógu vo Wellesovej vrcholnej reči v súdnej sieni. Strihač William Reynolds si musel poradiť sám, a tak vzal slová, ktoré Welles povedal predtým vo filme, a po jednom ich poskladal do tých posledných dvadsiatich sekúnd. (Reverse01)
- Jonathan Wilk (Orson Welles) počas svojej záverečnej reči spomenie, že právnickú prax vykonáva už 40 rokov. Welles mal však v čase nakrúcania filmu iba 43 rokov. (Reverse01)
Reklama