Réžia:
Richard FleischerScenár:
Calder WillinghamKamera:
Jack CardiffHudba:
Mario NascimbeneHrajú:
Kirk Douglas, Tony Curtis, Ernest Borgnine, Janet Leigh, James Donald, Alexander Knox, Maxine Audley, Frank Thring, Orson Welles, Peter Douglas, Marco Perrin (viac)Obsahy(2)
Vikingský vůdce Ragnar (E. Borgnine) zabil během jednoho ze svých nájezdů anglického krále Northumbrie a zneuctil jeho ženu, královnu Enid (M. Audleyová). Když se království ujal králův bratranec Aella (F. Thring), královna se začala bát o život svého narozeného dítěte, potomka Ragnara a dědice trůnu, a poslala jej z Anglie pryč do Itálie. Jeho loď však napadli vikingové a malý chlapec vyrostl v zajetí jako otrok Erik (T. Curtis) u samotného Ragnara, aniž by kdokoliv znal jeho skutečný původ. Jednoho dne Erik připraví o oko nelítostného válečníka Einara (K. Douglas), Ragnarova syna a svého nevlastního bratra, čímž zažehne mezi nimi plamen nenávisti. Před jistou Einarovou pomstou zachrání Erika čarodějka Kitala (E. Wayová) a spojenec vikingů lord Egbert (J. Donald), který v něm pozná dědice trůnu a vezme jej pod svou ochranu. Einarův únos velšské princezny Morgany (J. Leighová), zaslíbené králi Aellovi, poté rozpoutá otevřený boj na život a na smrt mezi oběma bratry, kteří se do ní zamilují… 50. léta přála historickým velkofilmům, a i když snímky ze středověku zaznamenávaly jistý divácký úspěch, nebyly tak výrazné jako biblické spektákly nebo velkofilmy z antického Řecka a Říma, které tehdejší době kralovaly. Etapa vikingských nájezdů byla pro filmaře ještě méně vyhledávanou tématikou než rytířské příběhy a vzniklo jich pomálu, o to víc však vyčnívá právem úspěšný snímek Vikingové Richarda Fleischera z roku 1958, který je ukázkou kvalitního dobového řemesla. Vznikl na motivy předlohy "Viking" Edisona Marshalla z roku 1951 a do podoby scénáře jej zpracoval Calder Willingham. Natáčel se v autentických lokacích norských fjordů a také u francouzského hradu Fort la Latte (La Roche Goyon), které v nádherných obrazech zachytil kameraman Jack Cardiff. V hlavních rolích se objevili Kirk Douglas a Tony Curtis se svou ženou Jane Leighovou po boku. Ačkoliv byl snímek z hlediska vyobrazení vikingů 8. – 9. století a jejich života v rámci své doby věrohodný, tvůrci navlékli Angličany do kostýmů z pozdější éry vrcholného středověku, aby je odlišili od Seveřanů. Samotný kamenný hrad Fort la Latte, kde probíhala závěrečná bitva, je taktéž dílem až původně gotických architektů z poloviny 14. století. Nic z toho však neubírá na atraktivitě dobrodružného příběhu o souboji otroka a jeho pána o lásku jediné ženy, jenž je hrdým zástupcem svého žánru. (Česká televize)
(viac)Videá (1)
Recenzie (65)
Biják, který si libuje v deformování těl hlavních hrdinů, lesy umělých mečů se v něm ohýbají o sto šest a nakonec, díky početnému komparzu a „mlčenlivým“ bitvám, dojde i na fyzičnost. Škoda, že je to celé tak šíleně triviální a chvílemi to působí jak pohádka od Martina Friče. A vlastně proč ne. Citelně tomu schází akorát tak vikingský Werich. V paměti mi zůstane „Avengers“ helma Kirka Douglase a obrovské množství obrazů natočených v spektakulárním reálu. ()
Tento film je určite zárukou pre každého kto má rád historické filmy.Výborný filmový zážitok,pijacké orgie Vikingov sú veľmi hodnoverné,hádzanie sekerami,boje mečmi veľkolepé.Nádherné scenérie,útok Vikingov na Anglický hrad je úžasný.To všetko ale odporuje roku vzniku filmu 1958,neviem čí sa takéto niečo v tých rokoch vôbec robilo.V tej dobe sa točilo už veľa dobrých historických filmov,ale takéto bitky a boje som v týchto starých filmov nikdy nevidel.Tento film je asi výnimka.Zároveň ilustrovaná ukážka divokých Vikingov,ich hry a zábavy,ale aj ťažké boje,výhry aj prehry.Historický epos starej tradície,veľmi energický a autentický. ()
Přes padesát let starý film a přesto stále ještě více než dobře koukatelný a to hlavně díky výborné výpravě a kostýmům (pochvala za Vikingy bez rohatých přileb!) a dobře pojatému příběhu. Nemalou zásluhu na tom mají i scénky, kde Vikingové hrají svoje "hry" a vůbec scény z večerních hostin. A dokonce i na šarvátky se dá docela dobře dívat (až na molitanové kameny a házení oštěpů). ()
V osmém a devátém století podnikali Vikingové ničivé nájezdy do Anglie, kterou za sebou zanechávali v potocích krve. Na jedné z těchto výprav zabije vikingský náčelník Ragnar (Ernest Borgnine) anglického krále a znásilní jeho ženu Enid (Maxine Audley). Enid své těhotenství drží v tajnosti, neboť musí svého syna, jediného legitimního pretendenta trůnu, chránit před usurpátorem Aellou (Frank Thring). Dítě je však odvlečeno a vyrůstá jako otrok pod jménem Eric (Tony Curtis). O dvacet let později upadne anglický lord Egbert (James Donald) v nemilost a spojí se s Vikingy, kde díky amuletu rozpozná dědice anglického trůnu...Podle stejnojmenného románu Edisona Marshalla. Klasika dobrodružného filmu. Banderas ať se jde zahrabat. ()
Nejspíše nerealistický pohled do života vikingské "smetánky", kde je každý čistotným, o sebe pečujícím a vzdělaným zástupcem rodu. V šedesátých letech se však na realističnost moc nehrálo (když například Kirk Douglas opravdu neměl dvacet let a představitel jeho otce byl dokonce o měsíc mladší). V popředí byly spíše romantické a dobrodružné prvky, zaměření na příběh, na osudové souboje hlavních hrdinů a na naivní lásku na první pohled. Vikingové nedosahují kvalit a věhlasu jiných dobrodružných fláků své doby, ale i tak se zasadili o boom filmů s vikingskou tématikou, jde také o jeden z nejoblíbenějších filmů Johna Miliuse. A Kirk Douglas si splnil dětský sen, zahrát si Vikinga. "Hail Ragnar! And hail Ragnar's beard!" ()
Galéria (30)
Zaujímavosti (16)
- Kirk Douglas (Einar) pojmenoval svého nejmladšího syna Erica po postavě Tonyho Curtise z tohoto filmu. (Marek06)
- Keďže Tony Curtis v tomto filme zabije Kirka Douglasa, bolo následne dohodnuté, že Douglas zabije Curtisa vo filme Spartakus (1960). (westerns)
- Nakrúcaniu predchádzala ročná príprava a dôsledný historický výskum, vďaka ktorému sú člny, zbrane či budovy veľmi autentické a historicky presné. (vander19)
Reklama