Scenár:
Sidney HowardHudba:
Max SteinerHrajú:
Clark Gable, Vivien Leigh, Leslie Howard, Olivia de Havilland, Thomas Mitchell, Barbara O'Neil, Evelyn Keyes, Ann Rutherford, George Reeves, Fred Crane (viac)VOD (2)
Obsahy(1)
Krásna dcéra bohatého atlantského plantážnika Scarlett O'Harová (Vivien Leigh) strávila bezstarostné detstvo i roky dospievania životom na milovanom rodinnom pozemku menom Tara. Ešte veľmi mladučká sa zaľúbila sa do príťažlivého, no nepriebojného Ashleyho Wilkesa (Leslie Howard) - ten sa však oženil s tichou a láskavou Melanie Hamiltonovou (Olivia de Havilland), ktorá sa časom stala jej najlepšou priateľkou. Urazená a ohrdnutá Scarlett, nezvyknutá prehrávať, si preto zo vzdoru vzala za muža Melanieinho bratranca Charlesa (Rand Brooks)... Keď vypukne občianska vojna a muži odchádzajú bojovať, odchádza aj zvodný karierista Rhett Butler (Clark Cable), ktorý sa intenzívne usiluje o Scarlettinu priazeň. Ženy odídu do Atlanty, kde Melanie porodí. Keď mesto obsadí vojsko Únie, pomôže obom ženám utiecť do bezpečia práve Rhett. Charles vo vojne zahynie a Scarlett s Melanie sa opäť vracajú na Taru. Aby Scarlett mohla zaplatiť veľké dane, vydá sa za boháča Franka Kennedyho (Carroll Nye), aj ten však zahynie. Teraz sa už konečne môže stať Rhettovou ženou - naozaj to však chce? (TV Markíza)
(viac)Videá (4)
Recenzie (347)
Dějinný kontext celé té mnohotvárné novosvětské fresky slouží jen jedinému – velkorysému prokreslení jedné umanuté keltské duše, slepě se ženoucí k chýře eventuelního rodového trvání a obětující se zemskému magnetismu. Rodina a půda, projektované ve vztah s vysněným mužem či v péči o farmu, hromadění majetku a v společenskou integraci, jsou neslábnoucími leitmotivy Scarlettiny cesty. Zkušenost válečné oběti, krajního tělesného vysílení ani nezbytných úskoků v novém – institucionalizovaném – systému nevychýlí tyto životní souřadnice ani nepatrně a až sled vrcholných tragických prožitků – v krajním, nenávratném bodě – hlouběji osvětlí jejich pravou povahu a ozřejmí smysl té zdánlivě nepochopitelné životní poutě. Life. ()
Pri 4 hodinových eposoch (nap. Gándhí alebo Lawrence) mi trochu vadí ich dĺžka, a to hlavne z dôvodu niekolkých hluchších miest, ktoré tempo filmu zbytočne spomalujú. Nie tak pri tejto mega klasike. Ešte mi film, na to, čo sa v ňom všetko odohralo, pipadal trochu skratkovitý, hlavne v závere. Bol som príjemne pekvapený z nejednoznačnosti postáv, Scarlett je jedna z najlepšie napísaných ženských postáv v histórii kinematogafie. Určite to nebola taká potvora, ako sa hovorí. Ona to srdce nakoniec mala. Dnes sú ženy ovela väčšie potvory:) No a za päť to nie je preto, že nie som žena:) VIDENÉ ZNOVA 7/20: Veľa na svojom pôvodnom názore nemením, snáď len to, že skratkovitý je film celý, nie len povedzme záverečná hodina. Každopádne ide o veľké dielo svetovej kinematografie, na tom sa nikdy nič nezmení. ()
Tak tomuto já říkám postelový film, protože kdybych vyrazil (samozřejmě jen hypoteticky) na snímek s takovou stopáží do kina, má prdel by poznala středověk, jak by řekl Marsellus Wallace. Stopáž byla vskutku opulentní, a to tvůrci předlohu notně (a nutně) okleštili, aby se z příběhu nestal osmihodinový maraton. Knižní předlohu jsem četl a řekl bych, že se filmařům podařilo vystihnout autorčin hlavní záměr, čímž museli notně vytočit dnešní BLMáče, kteří jistě kakají kolmo vzhůru z toho, že zde byla prakticky ignorována palčivá otrokářská otázka. Mě to nikterak netrápilo, protože má rodina, kam až paměť sahá, nevlastnila jediného otroka, tím méně prosperující plantáž. Proto necítím ani nepatrnou část kolektivní viny za to, že si Anglosasové i mnozí další kmenové zajišťovali dovoz levné pracovní síly z afrického kontinentu. A tak jsem si mohl snímek v klidu užívat, protože mě bavilo, jak si Vivian Leigh parádně dávala tu zprvu jen zhýčkanou, sebestřednou fiflenu, která se postupně měnila v sebestřednou, pragmatickou machiavelistku. Na filmu bylo jasně patrné, že už něco pamatuje, ale třiaosmdesát bych mu fakt nehádal. Za mě dobrý. / Poučení: Na místě jižanského civilisty bych na příchod Shermana nečekal. ()
Podepisuju komentář kolegy monologa, až na toho Kristiána, kterého jsem neviděl. Jistěže, na rok 1939 technicky unikátní kousek, skvělá kamera, když si vezmete, že ještě za třicet let vznikaly filmy, které dodnes mají polovinu obrazu tmavou jak zadek těch z plantáže. Jenomže postava Scarlett je záporná, je to ultramegasvině, které prostě nemůžete fandit, a přitom se všechno točí kolem ní. Taktéž jsem vzpomněl devadesátkové seriálové televizní romance s Timothy Daltonem, která se mi líbila, byla víc dynamická. Tohle utahané ječení by porazilo vola. Zklamal mě i dabing, viděl jsem verzi s Karlem Heřmánkem, a ačkoliv ho považuji ze nejlepšího současného herce a jeho Rampa McKvák a další postavičky nemají a nikdy nebudou mít konkurenci, na Clarka Gablea prostě má moc laskavý a hodný hlas, takže většina jeho replik vypadá jak prosté přeříkávání textu. No, pokořili jsme další z "nejdůležitějších" filmů historie, a rychle dál. ()
Těžkotonážní čtyřhodinové melodrama o zániku starého dobrého Jihu, kde nechybí naprosto nic - láska, válka, smrt, nenávist, pokrytectví... Zprvu mě trochu zarazilo sympatizování s otrokářským systémem, vynahradil mi to ne až tak idealizovaný pohled na jižanskou společnost, jejíž sešněrování konvencemi si nezadá se středověkou Evropou. Scarlett byla rozkošná prospěchářská mrcha, u které jsem měla především poslední dvě hodiny pocit, že si Rhetta naprosto nezaslouží. Technicky je film na svou dobu dokonalý - hudba, barevná kamera, epická výprava... k dokonalosti mu však chybí trochu menší stopáž. ()
Galéria (381)
Zaujímavosti (101)
- Když se producenta Davida O. Selznicka tři měsíce před premiérou novináři ptali, co k filmu cítí, řekl: „V poledne si myslím, že je nádherný, o půlnoci mi přijde mizerný. Někdy si myslím, že je to nejlepší film, jaký byl kdy natočen. Ale pokud to bude jen skvělý snímek, budu spokojen.“ (Jirka_Šč)
- Snímek v roce 2008 zařadil Americký filmový institut v kategorii epický film na 4. příčku. (TheDude)
- Ide o prvý film v histórii kinematografie, ktorému bol z pôvodného mono zvuku vytvorený multikanálový zvukový remix. Ten bol vyhotovený pre obnovenú premiéru v roku 1956 na 70mm formáte. O 6kanálový mix sa postarali pôvodní zvukári a použili naň pôvodné produkčné materiály, kde dialógy, hudba a zvukové efekty boli na samostatných zvukových pásoch. (BlueNeon81)
Reklama