Réžia:
Morten TyldumScenár:
Graham MooreKamera:
Óscar FauraHudba:
Alexandre DesplatHrajú:
Benedict Cumberbatch, Keira Knightley, Matthew Goode, Rory Kinnear, Allen Leech, Matthew Beard, Charles Dance, Mark Strong, James Northcote (viac)VOD (3)
Obsahy(2)
V zime roku 1952 britská polícia dostala hlásenie o vlámaní do domu profesora matematiky a kryptoanalytika Alana Turinga (Benedict Cumberbatch). Namiesto vlamača však v putách odviedli samotného Turinga, ktorého obvinili zo sexuálnych priestupkov a čakal ho zničujúce súdny proces. Takmer nikto zo zúčastnených nevedel, že ide o vojnového hrdinu, ktorý sa spolu so svojím tímom podieľal na prelomení kódu legendárneho nemeckého šifrovacieho stroja Enigma a vďaka svojmu úžasnému talentu pomohol skrátiť 2. svetovú vojnu a zachrániť tak tisíce ľudských životov. (TV JOJ)
(viac)Videá (11)
Recenzie (1 225)
Taková dámská verze Valkýrie. Méně dramatický a pomalejší film, přesto však přehlednější a uchopitelnější než třeba Čistá duše. Cumberbatch neskutečně válí a scénáristické hrátky jsou briskní, trefné a zajímavé. Patetické a sklouzávající k sentimentu je to jen ve chvíli, když si pustí pusu na špacír Keira. ()
"Aby člověk dokázal zvládnout tento popudlivě geniální úkol, musí být sám géniem." Šak to su. Vyřešené, zametené. Ale k věci. Řešit záhady, odhalovat skrytý souvislosti a přitom si občas trošku zakryptografovat - to mě hrozně baví. Samozřejmě v poloze ležmo naproti obrazovce se slušnou uhlopříčkou, ale přesto jsem se hrozně těšil na to, kterak mí oblíbení herci vyřeší záhadu všech záhad. Nic takovýho se bohužel nestalo, neboť jsem dvě hoďky sledoval sestrojování počítacího aparátu, jehož konstrukci jsem nerozuměl a tak mne klapající otáčení válečků neuvádělo v tichý úžas. Vlastně jsem se spíše nudil, sledoval přitom zajímavej vývoj vztahů mezi génii, ale nakonec ani to vyšetřování na téma "komu a kam HO zasouvá hrdinný Turing" ve mně nevzbudilo větší než průměrný emoce. ()
Hrozně se mě líbily ty časový prology. Vždy pár minut a pár vět v padesátých let a pak hajdy do válečných časů, vyprávět příběh. Bylo to udělaný velmi poutavě, nechyběl ani britský humor, který nejednou dal znamení mé bránci, aby zapojila do akce smíchárnu. Benedict skvělej, zvládl poměrně náročnou roli s naprostou lehkostí a přirozeností a přitom zahrát mišuge a současně homíka, určitě nebylo snadný. Další osln mé osobnosti dodal Mark Strong. Ten může ty šéfy tajných služeb jít vyučovat do Královské akademie dramatických umění v Bloomsbury jak je dobrej. Anglie a její zákony v padesátých letech, to byl taky slušnej hnůj a díky tomu si konec filmu si užili hlavně moje emoce. ()
|| Scenár: Graham Moore / Predloha: Alan Hodges | Hudba: Alexander Despalt | Distribúcia: StudioCanal (UK), The Weinstein Company (USA) | Štúdio: Black Bear Pictures, FilmNation Entertainment, Bristol Automotive | Rozpočet: 14 miliónov $ | Tržby: 139,4 milióna $ | Ocenenia: Oscar - 1 výhra: Scenár Ad. 7 nominácií (Film, HR Benedict Cumberbatch, VR Kiera Knightley, Réžia, Strih, Výprava, Hudba), Golden Globes - 5 nominácií (Drama, HR Benedict Cumberbatch, VR Kiera Knightley, Scenár, Hudba). Spolu: 46 výhier a 104 nominácií || Príbehovo zaujímava, umelo pribrzdená Oscarovka, kde si kladiete otázku, načo ste videl v živote už desiatky dokumentov o strategických aspektoch druhej svetovej, keď ich Enigma totálne vykrucuje. Je viac než otázne, ako je to s tým 50 ročným odmlčaním skutočnosti, a či naozaj slúžila na zachovanie taktického náskoku. Pravdepodobne Enigma prestal mať zmysel v momente nástupu plnohodnotného digitálneho počítača. --- Cumberbatch i Knightley sú skvelý, škoda slabších momentov v scenári - je očividné že príbeh vládne scenáru a nie opačne, i napriek tomu bola soška za adaptovaný scenár udelená tomuto filmu, čo zas ale vzhľadom k tohtoročnej konkurencií na poli adapťákov neni až také prekvapivé. Pocit totálnej spokojnosti zabili informačné titulky o tom, že Turing vymyslel predchodcu počítača... Každý národ má sklon k privlastňovaniu, ale toto už bolo naozaj veľa. A keď už, tak to mohlo byť zásluhou viacerých vedcov... 80% | SD, THX, EN DTS, | ()
Alan Turing nejenže je zcela nepochybně zajímavý z lidského hlediska, ale neméně poutavý a pozoruhodný je i jeho život. Kód Enigmy si dle očekávání vybírá dvě nejdůležitější, nebo z diváckého hlediska nejatraktivnější, roviny Turingova života, což je práce v Bletchley Parku /středobod snímku/ a následné popotahování kvůli homosexuální orientaci, a přidává vyprávění z Turingova mládí. Snímek těží zejména z Turingovi relativní neznámosti. U životopisných snímků si divák většinou všímá hlavní postavy, sleduje herce, nakolik se reálně podobá filmovému předobrazu, jak se snímek popere s pikantními detaily, zabojuje s předvídatelností apod. U Turinga to není tak jednoduché. Na jedné straně můžeme skládat poctu Benedictu Cumberbatchovi, na druhé straně si můžeme klást otázku, zda byl Turing opravdu „jen“ koktajícím Holmesem, determinovaným sociální neobratností a homosexuální orientací. Jsou totiž v rámci filmové fikce opravdu tato postava a její ztvárnění něčím výjimečné? Z hlediska vyprávění, se do jisté míry jedná o klasický oscarový prefabrikát, pokud lze podobný výraz užívat. Retrospektivní vyprávění ze školy, a současné z policejní cely jsou sledovány nezaujatým okem, zatímco linie z Bletchley Parku je vyprávěna samotným Turingem. Nicméně všechny tři části snímku jsou zcela upnuty k Turingovi, a jeho vnímání situací je hlavním hnacím motorem. Divácky nejzajímavější část o boji s kódem německého šifrovacího přístroje je ve své podstatě obvyklá. Po většinu stopáže se zdá problém neřešitelný, atmosféra se snaží být stísněná a bezmocná, a k rozuzlení zápletky dochází až díky zásahu náhody, kdy se snímek postupně posune k euforickým scénám a jakoby se rozevírá. Jako divák jsem necítil potřebu postavám nějak fandit, s jejich peripetiemi se jakýmkoliv způsobem ztotožňovat či kteroukoliv část děje prožívat. ()
Galéria (59)
Zaujímavosti (140)
- Štrukturálny rám prototypu Bomby postaveného Turingom (Benedict Cumberbatch) sa zdá byť skonštruovaný zo systému regálov na skladovanie nazývaného Dexion. Hoci bol Dexion prvýkrát vynájdený v roku 1939, jeho vynálezca nebol schopný získať zdroje na výrobu až po druhej svetovej vojne. Dostupným produktom sa Dexion stal najskôr v roku 1948. (Pat.Ko)
- Vo filme je zobrazený nemecký telegrafista, ako obsluhuje svoje rádiové zariadenie, keď je ponorka ponorená. V skutočnosti však toto zariadenie nebolo možné používať pod vodou a ponorka musela vyplávať na hladinu, aby mohla vysielať alebo prijímať rádiové komunikácie. (Pat.Ko)
- Vo vnútri vlaku sú označenia "štandardná trieda". V 40. rokoch cestujúci cestovali "treťou triedou". Označenie "štandardná trieda" sa začalo používať až v 80. rokoch. (Pat.Ko)
Reklama