Réžia:
Ralph NelsonScenár:
Stirling SilliphantKamera:
Arthur J. OrnitzHudba:
Ravi ShankarHrajú:
Cliff Robertson, Claire Bloom, Lilia Skala, Leon Janney, Ruth White, Dick Van Patten, Barney Martin, Dan Morgan, Ralph NelsonObsahy(2)
Příběh muže, který nechtěl prohrávat s myší. Charly Gordon (Cliff Robertson) je zaměstnán jako pomocník v malé bostonské pekárně a po práci chodí do večerní školy, kde se učí číst a psát. Má IQ 59 a jeho jednoduchý svět obsahuje ještě pravidelné vyjížďky turistickým autobusem, při nichž se seznamuje s historií města, a stejně také pravidelné kruté žertíky, jimž ho vystavují jeho "kamarádi" z pekárny. Charlyova usilovná snaha o sebezdokonalení však nepřináší viditelné výsledky. Na přímluvu učitelky z večerní školy Alice Kinianové (Claire Bloom) se podrobuje různým testům, ani ty však nesignalizují sebemenší pokrok. Obzvláště ho rozčiluje, když pokaždé prohrává závod s laboratorní myškou Algernon o to, kdo dřív najde cestu bludištěm. Všechno se změní po experimentální mozkové operaci, jíž se Charly podrobí. Hranice jeho inteligence se najednou posouvají do nekonečna... Snímek Charly (1968) je adaptací povídky Daniela Keyese Růže pro Algernon (1959, později přepracované i do románové podoby) a stojí a padá s vynikajícím výkonem Cliffa Robertsona v titulní úloze. Režisér Ralph Nelson (1916-1987) patří ke generaci tvůrců, kteří získali ostruhy v televizi (podobně jako Sidney Lumet, Arthur Penn nebo Franklin Schaffner) a bývá připomínán především v souvislosti se svým nábožensky laděným dramatem Lilie polní (1963) kvůli oscarovému výkonu jeho hlavního protagonisty Sidneye Poitiera. V Charlym přivedl ke stejnému ocenění také Cliffa Robertsona. I přes určitou poplatnost době svého vzniku (násilná implantace filozofie hippies a celého milostného motivu nebo zbytečné použití tehdy módního děleného plátna) zůstává Charly působivou studií jednoho neobvyklého lidského osudu. Hudební doprovod filmu složil známý indický hudebník Ravi Shankar. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (106)
Bez pochyby výborný film pro toho, kdo nečetl román Charly ani povídku Růže pro Algernon. Já jsem ale právě z té druhé skupiny a tudíž film neodpovídá mým představám, které vznikaly při čtení této asi nejlepší povídky, jakou jsem kdy viděla. Cliff Robertson je výborný, ale přecejenom jsem si Charlyho představovala trochu jinak. Při druhém zhlédnutí ale musím uznat, že se jedná o velice zdařilý snímek, který sice díru do světa nikdy neudělá, ale je to docela škoda. Nakonec jsem se rozhodla, že s klidným srdcem pozměním hodnocení na 4*, protože si takovýhle film nezaslouží mít ode mne tak málo. ()
Prvá polovica je umiernený Tom a Jerry, ale chvíľami sa zdalo, že z toho môže byť v Charlyho byte pekná mela ako v animovanom seriáli. Lenže potom dôjde koperácii a sme zrazu vo vážnej psychologickej dráme. To myslím v plnej vážnosti, pretože od plného hodnotenia nebolo ďaleko. Skvelý výkon Cliff Robertsona a dokonalé hrátky s obrazom. Film o osamelosti jedinca, ktorý na istú dobu našiel svoje šťastie. Môže to kadekomu pripomenúť Awakening, ale Charly je omnoho umiernenejší a subtílnejší film. 90% ()
Na začátek řeknu jedno: přečtěte si knižní předlohu. Jestliže se vám film bude líbit, věřte, že knížka je 100x lepší. Američani už mě štvou, že všechno musí tak zjednodušit a zidealizovat. Hlavně nechápu jednu věc: jak může ženská skočit do náruče chlapovi, který se jí před pár scénami pokusil znásilnit? Zkrácení děje je pro natočení filmu podle literární předlohy vždycky nutné, ale tohle není zkrácení, nýbrž vypuštění věcí, které jinak dávají příběhu větší smysl a možnost Charlyho více poznat. No, prostě, vezměte radši do ruky knížku. ()
Růži pro Algernon jsem četla předem, film mi díky tomu přišel hodně ochuzený, chladný a místy nudný. Místo sledování samotného hrdiny a jeho uvědomování si, že bude zase idiotem, film sleduje spíše jeho vztah s učitelkou. Jeho intelektuální rozvoj a pád byl nějak až moc přeskočen a film postrádal nějakou atmosféru, kterou kniha měla. Ale proměna herce z blba a génia stojícího na pódiu (kde vlastně popisuje situaci dneška jako budouctnost) byla dokonalá. ()
Nejedná se o klasické sci-fi, na jaké je běžný divák zvyklý. Svým formátem a zpracováním bych ho přirovnal například k českému snímu "Dvojrole", který se také obejde bez vědeckofantastických prvků. Cliff Robertson úžasně ztvárnil povahové rysy člověka, kterému se bude během experimentu zvyšovat inteligence. Tady film naráží na myšlenky, které se mi po skončení filmu vštípily do hlavy - znamená zvýšená inteligence ztracené přátele? Proč se lidé, které by ani nenapadlo vysmívat se slepci nebo mrzákovi, smějí idiotovi? Anebo géniovi? Obojí je odchylka od normálu, kterou společnost dokáže vytrestat. Závěr je velice filozofický a musím říct, že při tom vědomí mě jímala hrůza. ()
Galéria (33)
Fotka © Buena Vista Pictures
![Charly - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/372/159372851_df746f.jpg)
Zaujímavosti (7)
- Šance zahrát si postavu, která se v časovém rozpětí jednoho filmu pohybuje od retardovaného třicátníka k super-geniálnímu a pak zase zpět k retardovanému, byla velkou hereckou výzvou. Hlavní představitel Cliff Robertson udělal pro získání role skutečné maximum. Koupil autorská práva a založil vlastní produkční společnost Robertson and Associates. Až po různých neúspěších se mu podařilo získat na natočení filmu potřebné finanční prostředky. Byl to hazard, který se více než vyplatil. Oscara pro nejlepšího herce za hlavní roli získal právě Cliff Robertson za roli Charlyho. (Skylla66)
- Necelé dva týdny po ceremoniálu udílení Oscarů časopis Time zmínil obecné obavy Akademie ohledně „nadměrného a vulgárního získávání hlasů“ a uvedl: „Mnoho členů akademie souhlasilo s tím, že Robertsonovo ocenění bylo založeno více než na výkonu, spíše na propagaci.“ (Skylla66)
Reklama