Réžia:
Ralph NelsonScenár:
Stirling SilliphantKamera:
Arthur J. OrnitzHudba:
Ravi ShankarHrajú:
Cliff Robertson, Claire Bloom, Lilia Skala, Leon Janney, Ruth White, Dick Van Patten, Barney Martin, Dan Morgan, Ralph NelsonObsahy(2)
Příběh muže, který nechtěl prohrávat s myší. Charly Gordon (Cliff Robertson) je zaměstnán jako pomocník v malé bostonské pekárně a po práci chodí do večerní školy, kde se učí číst a psát. Má IQ 59 a jeho jednoduchý svět obsahuje ještě pravidelné vyjížďky turistickým autobusem, při nichž se seznamuje s historií města, a stejně také pravidelné kruté žertíky, jimž ho vystavují jeho "kamarádi" z pekárny. Charlyova usilovná snaha o sebezdokonalení však nepřináší viditelné výsledky. Na přímluvu učitelky z večerní školy Alice Kinianové (Claire Bloom) se podrobuje různým testům, ani ty však nesignalizují sebemenší pokrok. Obzvláště ho rozčiluje, když pokaždé prohrává závod s laboratorní myškou Algernon o to, kdo dřív najde cestu bludištěm. Všechno se změní po experimentální mozkové operaci, jíž se Charly podrobí. Hranice jeho inteligence se najednou posouvají do nekonečna... Snímek Charly (1968) je adaptací povídky Daniela Keyese Růže pro Algernon (1959, později přepracované i do románové podoby) a stojí a padá s vynikajícím výkonem Cliffa Robertsona v titulní úloze. Režisér Ralph Nelson (1916-1987) patří ke generaci tvůrců, kteří získali ostruhy v televizi (podobně jako Sidney Lumet, Arthur Penn nebo Franklin Schaffner) a bývá připomínán především v souvislosti se svým nábožensky laděným dramatem Lilie polní (1963) kvůli oscarovému výkonu jeho hlavního protagonisty Sidneye Poitiera. V Charlym přivedl ke stejnému ocenění také Cliffa Robertsona. I přes určitou poplatnost době svého vzniku (násilná implantace filozofie hippies a celého milostného motivu nebo zbytečné použití tehdy módního děleného plátna) zůstává Charly působivou studií jednoho neobvyklého lidského osudu. Hudební doprovod filmu složil známý indický hudebník Ravi Shankar. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (106)
Velmi zajímavý film, kde se z naprostého sympatického hlupáka stane zázrakem vědy génius. což samozřejmě není bez následků. Toto téma je pojato dosti osobitě přidány prvky hippies, indické hudby, ale také zde marně budete hledat šťastný konec. Robertsonovi jsem věřil vše co zahrál, působil opravdu věrohodně. ()
Když jsem byl kluk, líbilo se mi, že se z idiota stal nadprůměrně uvažující člověk. Po těch letech jsem si zapamatoval neúnavnou snahu Charlyho porazit myš v závodu v bludišti. Takhle jsem to prezentoval své starší dceři. Nakonec ji to moc nebavilo a to pro ty prvky, které jsem si nezapamatoval. Po těch letech mi připadalo, že se dívám na jiný film. Takže abych ten neurazil ten film a ani náctiletého sebe, dávám univerzální tři hvězdy. ()
Růži pro Algernon jsem četla předem, film mi díky tomu přišel hodně ochuzený, chladný a místy nudný. Místo sledování samotného hrdiny a jeho uvědomování si, že bude zase idiotem, film sleduje spíše jeho vztah s učitelkou. Jeho intelektuální rozvoj a pád byl nějak až moc přeskočen a film postrádal nějakou atmosféru, kterou kniha měla. Ale proměna herce z blba a génia stojícího na pódiu (kde vlastně popisuje situaci dneška jako budouctnost) byla dokonalá. ()
Skvělý snímek o muži který toužil porazit laboratorní myš v testu inteligence díky čemuž ztratil sama sebe, ale objevil nový svět. Charly Gordon je spokojený zvídavý muž s naplňující prací, spoustou přátel a IQ 59. Neustále se snaží dovědět něco nového a volný čas tráví učením a zdokonalováním. Jeho život plyne bez jakéhokoliv pohybu vpřed, což má změnit experimentální operace mozku. V hlavní roli září výborný Cliff Robertson a po právu za ni získal svého prvního a posledního Oskara. Za zmínku stojí stylová režie a kamera, využívající postupy populární v šedesátých letech, a naštěstí později opuštěné. Charly je sympatická a málo známá žánrovka s hlubokým myšlenkovým základem. ()
Vždycky jsem přemýšlel podle námětu, jestli je tenhle film spíše sci-fi nebo drama. Po shlédnutí mám jasno, sci-fi to v žádném případě není, podobné experimenty tuším opravdu někde proběhly s nějakou duševní nemocí. Takže tu máme solidní drama o mentální retardaci se skvělou hudbou a fantastickým Cliffem Robertsonem. Na tomto pro mě v podstatě neznámém herci a jeho skvělém výkonu zejména v první půlce film stojí. Problém je, že těchto filmů už jsem pár viděl a klasikám jako Rain Man nebo Forrest Gump se tohle neblíží ani z dálky, chybí mi tu více emocí, více tlačení na pilu, více toho (melo)dramatu. V celém filmu je jen pár scén, které mě zvedly ze židle jako Charlyho úpřimná radost z poražení Algernona nebo krásná romantická montáž když se dá dohromady se svou učitelkou. Naopak finále je studené jako psí čumák. Celkově tak 70%, dávám více, protože objektivně film moc chyb nemá, chyba je jen na mé straně. ()
Galéria (33)
Fotka © Buena Vista Pictures
![Charly - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/372/159372864_243a0c.jpg)
Zaujímavosti (7)
- Necelé dva týdny po ceremoniálu udílení Oscarů časopis Time zmínil obecné obavy Akademie ohledně „nadměrného a vulgárního získávání hlasů“ a uvedl: „Mnoho členů akademie souhlasilo s tím, že Robertsonovo ocenění bylo založeno více než na výkonu, spíše na propagaci.“ (Skylla66)
- Snímek Charly je adaptací povídky Daniela Keyese "Růže pro Algernon" z roku 1959, později přepracované i do románové podoby. (Karlos80)
- Šance zahrát si postavu, která se v časovém rozpětí jednoho filmu pohybuje od retardovaného třicátníka k super-geniálnímu a pak zase zpět k retardovanému, byla velkou hereckou výzvou. Hlavní představitel Cliff Robertson udělal pro získání role skutečné maximum. Koupil autorská práva a založil vlastní produkční společnost Robertson and Associates. Až po různých neúspěších se mu podařilo získat na natočení filmu potřebné finanční prostředky. Byl to hazard, který se více než vyplatil. Oscara pro nejlepšího herce za hlavní roli získal právě Cliff Robertson za roli Charlyho. (Skylla66)
Reklama