Kamera:
Edmond RichardHudba:
Jean BizetHrajú:
Louis de Funès, Claude Gensac, Michel Galabru, Annie Cordy, Guy Grosso, Michel Modo, Henri Génès, Madeleine Barbulée, Micheline Bourday, Max Montavon (viac)Obsahy(1)
Starý skrblík Harpagon žije velmi střídmým životem, přestože se mu podařilo nahromadit značné bohatství. Aby ho nikdo neokradl, většinu svých zlatých mincí uschová do pevné truhly, kterou v noci zakope na zahradě. Jenže po čase začne mít Harpagon pocit, že by mohl být ještě bohatší. Rozhodne se proto, že svou dceru provdá za majetného nápadníka, který navíc nevyžaduje od nevěsty žádné věno. Sám se chce ve stejný den, aby co nejvíce ušetřil, oženit s bohatou dědičkou. Avšak jeho dokonalý plán má několik háčků. Dcera je až po uši zamilovaná do úplně jiného mladíka a dědička, kterou si chce vzít, se zamiluje do jeho vlastního syna... (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (3)
Recenzie (158)
Velmi podařená adpatace Moliérova Lakomce. Louis de Funès jako spolurežisér a představitel hlavní role zabodoval. Dokonalé vcítení se do role Hapragona, spousta typicky Funèsovkých gagů. Funèsovi zdárně sekundují představitelé veldejších rolí Michel Galabru, Claude Gensac a další. Harpagon je zde opravdový bručoun, což je ještě umocněno podle mého názoru skvělým dabingem Jiřího Krampola. ()
Dve uplne ine recenzie na uplne ine filmy, v ktorych je vsak pekne vidiet, co je dobre a co je zle na filmoch: 1. ze je Funes skvely herec, mi je jasne od detstva. Kazde jeho gesto, posunok, pohyb je originalny a pritom prirodzeny a na mieste.. Filmom Lakomec potvrdil, ze nie je iba vynikajucim hercom, ale ze je velkym reziserom, umelcom. K Molierovi pristupil s pokorou a uctou, ale pritom jedinecne. Svojou komikou ho nezatienil, ale podriadil sa mu, rovnako ako vsetci ostatni herci, ako hudba ci kulisy. Ale co je najdolezitejsie, to divadlo obohatil filmovou recou bez toho, aby nas pripravil o pozitok z divadla. Tak tu mame to najlepsie z divadla aj z filmu. Priklad - Harpagon sa zacne teatralne stazovat pred svojimi detmi na svoju chudobu (divadlo), otoci sa a nahle vidime, ze jeho oblek je potrhany akoby bol naozaj zobrak (film), ale iba nachvilku, kym sa neotoci a nezacne novu repliku. Presne tak sa to ma robit. Bravo. 2. A teraz, ako sa to nema robit - vseobecne obdivovana adaptacia Pana prstenov napriklad, knihu povazujem za jednu z najkraksich knih vobec, film za filmovy odpad. Podobna situacia, Bilbo pred Frodom zatuzi po prsteni a my vidime ako sa mu spotvori tvar, je to robene digitalne, akoby bol divak sprosty a nevedel si tu premenu domysliet z filmovych prostriedkov. Nuz, kto neovlada filmovu rec, musi si pomoct zhovadilostou. Preto to nie je ani film, ani divadlo, ale jeden nekonecny videoklip. ()
Ak by som šiel do toho s tým, že si idem pozrieť záznam z divadelnej hry, možno by som dal lepšie hodnotenie, ale je to film s Funesom, kde hrá celá plejáda hercov zo Žandárov. Ako som sa dozvedel z bonusov na DVD, Funes pristupoval k Molierovmu Lakomcovi s až posvätnou úctou a nechcel robiť nejaké vážnejšie zásahy do textu. Možno to bol ten problém. Nechať to na niekom, kto by to upravil tak, aby to nebolo až také rozťahané a rozvláčne. Lebo to bol ten problém. Nie že by Funes nehral ako o dušu a jeho lakomec nebol výborný, ale práve tá uťahanosť a až divadelná rýpavosť v dialógoch z toho spravilo jemne povedané tak trochu utrpenie. Keď som to videl prvýkrát, bol som decko, už vtedy mi to pripadalo ako divné a nudné, nechytilo ma to, vlastne som si z toho pamätal prd, teraz som si na to sadol a pozrel. Nedostalo sa mi to pod kožu. A ten Krampolov dabing som po čase vypol. Snažil sa, ale radšej som prešiel k originálu s titulkami. Toto som pri iných DVD urobil iba zo zvedavosti, ale tak čo už. Filipovského nikto nenahradí. ()
Knížku jsem tentokrát četl (povinná četba) a docela se mi líbila. A toto ztvárnění překvapivě taky. Některé nápady, jak setřít rozdíl mezi divadlem a filmem (herci často mluví do kamery, jako by na diváka v hledišti, scény občas přejdou do úplně jiné během vteřiny /při vyšetřování, kdy jsme v kuchyni, jsme najednou u soudu/) mi přišly bezchybné. Bohužel ale není to úplně věrné knižní předloze, pár postav si režisér přidal (kuchař/kočí v jedné osobě či dohazovačka v divadelní hře, pokud si dobře vzpomínám, nebyli) a první cca hodinu lze obdivovat pouze výkon ďábelského Funèse. Prakticky až od chvíle, co mu ukradnou truhlici plnou zlaťáků, začíná být i film excelentní. Ale to je poslední půlhodina, což je z dvou hodin přeci jen málo. Lakomec sice stojí za vidění, ale pozor, není to přesně podle knihy, takže si raději nejdříve přečtěte knihu a až pak zhlédněte tuto (povedenou, místy až parodickou) taškařici. 80 %. ()
No nejvetsi problem filmu je, ze se nejedna o Funesovku, ale o Molierovku, Funes by tam totiz nejradsi furt pobihal a delal kravoviny, jenze jelikoz se drzeli toho, co Molier napsal, museli to prolozit spoustou zbytecnejch dialogu a podle toho to dopadlo. Kdyz je na scene Funes, je vsechno v poradku, porad nekde poskakuje a slinta po penezich, pripadne dela jiny uchylarny, treba pava. A tyhle sceny je starej dobrej Funes, role Harpagona mu skvele sedla a vtipy fungujou. Jenze jakmile neni Funes na place, ostatni postavy vzdycky dlouze neco resi a jen vyjimecne je ta rozmluva kratsi nez nejakejch pet minut. Proste obcas zabava a obcas nuda. Navic ma film docela premrstenou delku, je prilis divadelni a to rozmlouvani s divakem mi lezlo na nervy. Ale na to, ze to je prvni (a posledni) Funesuv rezijni pocin, to zas tak spatny neni. Slabsi 4*. ()
Galéria (17)
Zaujímavosti (8)
- Poslední scéna se točila v Tunisu v Neftě, místo si vybral sám Louis de Funès. (M.B)
- Jedná se o jediný film, který ve své kariéře Louis de Funés režíroval. (M.B)
- V úvodu filmu se během rozhovoru Elišky (Claire Dupray) s Valérem (Hervé Bellon) Valérovi občas pohne paruka. V jednom záběru má ofinu uprostřed, v druhém zase více vpravo. (LaserJet)
Reklama