Réžia:
Gérard OuryKamera:
Henri DecaëHudba:
Vladimir CosmaHrajú:
Louis de Funès, Suzy Delair, Marcel Dalio, Claude Giraud, Renzo Montagnani, André Falcon, Henri Guybet, Popeck, Miou-Miou, Jacques François, Gérard Darmon (viac)Obsahy(3)
Rabín Jakob cestuje z New Yorku do Paríža, kde už niekoľko desiatok rokov nebol. Viktor Žlna je bohatý podnikateľ, ktorý sa ponáhľa kvôli blížiacej sa svadbe svojej dcéry. Osud však cesty týchto dvoch celkom rozdielnych mužov spojí úplne nepredvídateľným spôsobom a výsledkom je legendárna komédia plná zámen a z nich vyplývajúcich nezabudnuteľných gagov. (RTVS)
(viac)Recenzie (227)
Louis DeFunes bol proste kral europskeho humoru, spolu s dalsimi slavnymi kolegami : 95 % ()
Malá genialitka, co se role Louise de Funése týká. A to obvykle tyhle francouzské zmatkářské komedie nějak zvlášť nemusím. Drobné plus ještě za pohledné zrzky:) 80% ()
-CO JÁ VÍM, KAM ODEŠEL...TAM, NEBO NA DRUHOU STRANU? KDYBYCH MĚLA HLÍDAT KAŽDÉHO... -SPRÁVNĚ. JE TŘEBA HLÍDAT ÚPLNĚ KAŽDÉHO! Režisér Gérard Oury je Žid. V podstatě jenom tohle stačí vědět a v tomhle filmu zjistíte daleko více než byste čekali. Intelektuální terorismus je hnus. SVATÝ ANTONÍČKU, AŤ SEŽENU ODTAHOVACÍ VŮZ, AŤ SI NECHÁM OPRAVIT AUTO, AŤ SEŽENU NOVÉHO ŠOFÉRA, TENTOKRÁT TO BUDE KATOLÍK, SLIBUJU ANTONÍČKU, JAKO JSI TY, JAKO JSEM JÁ, JAKO JE PÁNBŮH... ()
Hodnotit Funesovi komedie je těžké protože jsou prostě jedním slovem komediální.Tahle "židovská" mě pobavila velmi dobře. ()
║Rozpočet FRF18miliónov║Tržby Celosvetovo $10,100,000║ Mierne prekombinované, nie úplne účelovo zábavné. /65%/ ()
Nic vic, ale ani nic min nez dalsi typicky film De Funese - ale pokazde pobavi. ()
Na tenhle film s Funesem si nejak nemuzu vzpomenout, takze jsem ho ted asi videl poprve a popravde receno, byla to jizda. Film pracuje se stokrat ohranou zapletkou zameny, nicmene mi tu prisel Funes silenejsi nez normalne a navic sem tvurci vlozily i nejake rasove otazky. I kdyz je tu spousta dokonalejch scen a skvelejch napadu a misty se najde i par originalnich zalezitosti, precejen sem si to nevychutnal na 100%, protoze Krampoluv dabing mi nevyhovuje, nicmene kuli tomu nebudu davat filmu nizsi hodnoceni. ()
"Jak že se to jmenujete?" "Žluna. Jako ten pták: chrrr...kvákkvák...bzzz...klovklovklov..." ;-) Jediná funésovka, která kdy v těchto končinách běžela s titulky. Umírající František Filipovský ji už nestačil nadabovat a televizi se asi zdálo nevhodné ještě za jeho života angažovat někoho jiného. Po několika letech byla pieta ta tam a Louise namluvil Jiří Krampol. Udělal to tak strašným způsobem, že se to odráží na hodnocení samotného filmu (viz 40 % Cinemy). Nespravedlivě. Kdo viděl titulkovanou verzi nebo tu se solidním slovenským dabingem, ví, jak je Jákob vtipný. Třeba celá sekvence v továrně na žvýkačky patří k tomu nejsrandovnějšímu, co Ludva kdy natočil. A ocenění si zaslouží i Gérard Oúry za to, s jakou lehkou samozřejmostí vmíchal do crazy komedie choulostivé téma rasismu. Kdybych neviděl, neuvěřím. 80 % ()
Dobrodružství rabína Jákoba jsou velmi příjemnou a vtipnou oddechovkou Gérarda Ouryho. Až se to stydím přiznat, ale nejvíc jsem se válel při groteskních scénách v továrně na žvýkačky, kdy se honí zelený a lepkavý pogumovaný Louis de Funès i jeho protivníci, kloužou po kuličkách a vypouštějí bubliny. Rovněž židovský tanec pana Datela - de Funèse coby domnělého rabína Jákoba byl skvělý a vůbec všechny židovské scénky, svatý Antoníček snad odpustí. Trailer: http://www.csfd.cz/film/32066-rabin-jakob/videa/ ()
Výborné. Skvělá satira. Všem xenofobům navzdory. Poznámka k jednomu českému vydání v dikusi k filmu (viz. výše) => ()
Viděl jsem to jednak s titulkama, což si už moc nepamatuju a později s dabingem Krampola a můžu říct jedinou věc. Bez dabingu Filipovskýho to prostě neni vono. Já jsem přesvědčenej o tom, že bez něho by se tady filmy s Funésem nestaly ani náhodou tak populární. Krampol je prostě tragéd... ()
Je opravdu smůla, že prakticky nejlepší film s Funesem nenadaboval Filipovský. Český divák tak byl ochuzen o to, co byl celá léta zvyklý a co vlastně od funesovských filmů očekával. Zahuhňaný vtipný dabing v kadenci tatatatatata a někdy i mnohem větší. Ten Krampol, ať je to, kdo je to, tenhle film naprosto pohřbil. Přesto všechno, je tohle komediální sociální drama s etnickou zápletkou a klíčovými scénami, jako je továrna na žvýkačku a Funesův tanec v ulicích, skvělý filmový zážitek. ()
Začneme židovskou anekdotou: Kohn se vrací s manželkou z biografu. „To byl bezvadný film, miláčku. Já jsem smíchy napůl mrtvá.“ - „Opravdu? Tak to půjdeme zítra ještě jednou..“ Funès gesty i grimasami rozhodně nešetří a pouliční piti piti pa je neuvěřitelně energické, ale co se týká roku 1973, ta někdy až infantilní ztřeštěnost kolem motivu záměny poněkud bledla vedle toho, co když vidí včeličku létat z květu na květ a zachovávat tak kontinuitu života, je k smrti dojat.. Pane Kohn, ať už je jakákoliv, v případě Rabína Jákoba vám radím, ať ten proces proměny paní Kohnové nedokončujou.. ()
Tenhle Zeiligman, to není ledajaký rabín. To je rabín, který dělá šoféra! Dobrodružství rabína Jákoba jsem si pustil snad po patnácti letech a nikdy bych nevěřil, že mě tento lehce (anti)xenofobní příběh opět tak nadchne. Film se mi líbí mnohem víc, než dříve a vůbec mi nevadil Krampolův dabing (se kterým snímek ostatně znám z minulosti). Další skvělé vystoupení mistra de Funése a bez nadsázky jeden z jeho nejlepších filmů. ()
Louis de Funés patrí medzi hercov, ktorí sa nezmazateľne zapísali do pomyselnej zlatej knihy svetovej kinematografie. Nikdy nezabudnem na to, ako v úlohe komisára Juve naháňal Fantomasa, či keď ako cholerický strážmajster Cruchot hliadkoval v Saint Tropez. Z dnešného politicky korektného pohľadu však najviac kontroverzná je postava, ktorú stvárnil v roku 1973 vo filme "Dobrodružstvá rabína Jákoba" (Les Aventures di Rabbi Jacob). Bola to podarená komédia, pri ktorej som sa dobre pobavil. Pýtam sa však, či by sa mohlo niečo podobné natočiť aj dnes? Pochybujem. Pretože robiť si srandu z členov vyvolenej obce je už tresný čin. *** ()
Jeden z nejlepších Funésových filmů mi dodnes unikal. Ano, může za to snad v každém druhém zdejším komentáři (právem) proklínaný český dabing, který se vážně nepovedl. Naštěstí ale existuje dabing slovenský, který má potřebnou šťávu, a právě s tím jsem si Rabína Jákoba užil. Když se dívám na klasické (nejen) francouzské komedie, často žasnu nad nápaditostí scénáristů, nad tím, že dříve si filmaři dávali doopravdy záležet, aby diváci řvali smíchy, a aby toho docílili, vymýšleli nemožné - nespoléhali pouze na recyklování stokrát viděných gagů, jako je tomu dnes. Rabín Jákob patří právě mezi ty filmy, které mají tak komplikovaný děj, až je to krásné - smršť fórů, záměna střídá záměnu, nedorozumění střídá nedorozumění, těžko odhadnout, co se semele v následujících minutách... A do toho Louis de F. v nejlepší formě, který předvádí tak úžasné věci, jako je souboj ve žvýkačkárně, upoutání pozornosti policistů na benzinové pumpě, tanec, fackování mizerů v autě... Perfektní dílko. Navíc s příjemně zakomponovaným anti-xenofobním poselstvím. Jen mi pořád vrtá hlavou, kde hlavní hrdina přišel k těm falešným vousům :) ()
Nezapomentulný je ten taneček. ()
Tahle komedie byla pro mne dlouho neznama konecne sem to videl a musim rict ze se povedla v ramci Funesovi tvorby ji zaradim k nadprumeru bavil sem se fakt slusne jenom ten zmrvenej dabing to vysira Filipovsky byl holt jenom jeden a z tech alternativ stoji dabing Krampola jednoznacne nejvic za prd a to nezpochybnuju jeho kvality ale na tohle se proste nehodi jinak film ma bezva napad Louis je tu za uplne nejvetsiho rasistu kterej je donucenej prevlect se za zida! a na konci se s nimi dokonce zprateli proste slusnej namel Funes jako tradicne exceluje a i to okolo se tentokrat povedlo takze az na tu dabingovou odpornost jsem vesmes spokojeny ()
Vedel som z recenzií, že sa musím pripraviť na hlas Krampola namiesto legendárneho Filipovského, ktorý je pre mnohých Funesom sám. Nemal som z toho jeho prednesu dobrý pocit. Snahu Krampolovi uprieť nemôžem, ale on sa snažil Filipovského trafiť natoľko, až to bolo na škodu. Často mu cez to mumlanie nebolo rozumieť a to sa mi u Filipovského nestávalo. Film ako taký patrí k menej známym Funesovkám, ale vydarený i vtipný je. Asi najviac zapamätateľná je scéna z továrne na žuvačky. 70%. ()
Jedna z těch méně vysílaných Funesovek, kterou musel dabovat Krampol, protože František Filipovský již nebyl k dispozici, ale mě upřímně to vůbec nevadí. Krampol rozhodně není špatnou volbou. Příběh je takový ten bláznivě pomotaný, plný záměn a nedorozumění. 75% ()
Reklama