Epizódy(9)
-
Veliké bourání (1918) (E01)
-
Den po Mnichovu (1938) (E02)
-
Kulka pro Heydricha (1941) (E03)
-
Všechnu moc lidu Stalinovi (1948) (E04)
-
Zabíjení soudruha (1951) (E05)
-
Musíme se dohodnout (1968) (E06)
-
Je to jen rock'n'roll (1976) (E07)
-
Poslední hurá (1989) (E08)
-
Ať si jdou (1992) (E09)
Obsahy(1)
České století je otevřenou sérií autorsky zpracovaných televizních dramat, která se vracejí ke klíčovým událostem českých dějin z pohledu jejich hlavních aktérů. Televizní cyklus, vytvořený podle scénáře spisovatele Pavla Kosatíka, nabídne nezvyklý pohled na mezní okamžiky moderních dějin naší země od roku 1918 do roku 1992. V každém z devíti dílů se zaměří na jedno datum a klíčové aktéry, jejichž tehdejší rozhodnutí měla mít osudové důsledky pro celý národ, i pro ně samotné. Každý hráč měl v rukou nějaké karty a rozhodoval se, jaký trumf vynese. Autoři Českého století nehodnotí, jestli šlo o dobrý, nebo špatný tah, spíše je zajímá osobní příběh „národního" aktéra své doby. (Česká televize)
(viac)Recenzie (452)
1.díl:70%,2.díl:85%. ()
Dojmy z prvního dílu: Zajímavá ztišená atmosféra, ale "uježděná" kamera, snad těmi věčnými nájezdy chtěli tvůrci dodat dynamiku jinak suchým diplomatickým hovorům. Významné pohledy a dlouhé pauzy v dialozích, které mají dodat váhu vyslovenému podle mě moc nefungují. Až legračně působí scéna od stolu ve Švýcarsku ( Vaše dcera.....byla zatčena.) Vynikající rozhovor britského premiéra a Masaryka (Donutil vs. Huba), napětí se dalo krájet. Těším se na další díly a věřím, že autoři překonají prkennost rozjezdu. ()
Takový hodně naředěný výcuc...Čekal jsem víc, alespoň formou komentáře. Kde je Masarykovo působení v Rusku? Zakládání Legií? Kde je jeho mise v USA? Když se na tento film podívá někdo, kdo o té době a událostech nic neví, musí to v něm vzbudit dojem, že získat samostatnost byla celkem brnkačka a v podstatě se ta samostatnost vyčekala.... Po druhém dílu hodně zvyšuji hodnocení. Tomuto dílu tleskám. Tak jsem právě shlédnul Zabíjení soudruha. Ještě pěknou chvíli po titulcích jsem jen civěl před sebe. Tak dokonalý popis komunistů a jejich metod. Tleskám a smekám. ()
Velké bourání - trochu zkratkovité, a kvůli stopáži zjednodušené; zaměření zejména na Masaryka a také trochu na jeho charakter byl dobrý nápad; ()
Na české seriálové poměry absolutní špička. 1.díl - 80% ()
Na televizní produkci dobré, ono s ohledem na krátkou stopáž a skromný rozpočet se toho nedá vymyslet moc. První díl nastavil laťku docela vysoko, obzvláště Donutil byl excelentní. Tím končím s obecným přehledem, a začnu kritizovat. 1) Zjednodušování je jasné, s danými penězi a rozsahem nejde obsáhnout celou, velice komplikovanou tématiku. Navíc výběr scénáře pro důležité scény je poněkud zvláštní, dostávají prostor méně podstatné věci, a ty více podstatné jsou často jen zmíněny 2) se mi nelíbí tendenčnost seriálu. Chápu, že ČT natáčí na přání politické garnitury propagandu republikánství,ale mohla to udělat rozhodně chytřeji a propracovaněji. 3) nechápu, proč se ve filmu mluví jen česky, to snad neumí průměrný divák ČT číst? Titulky tedy ne.... celkově není dojem valný, na druhou stranu- v rámci možností - je to docela dobré a koukatelné. 80% ()
Viděl jsem jen první dva díly. První (Masaryk) byl dobrý, ale druhý (Mnichov) byl tak skvělý, že mi naskakovala husí kůže. Jen tak dál!! ()
Jako televizní počin rozhodně pět hvězdiček! Je to dobře zvládnuté - jak tehcnicky, tak obsahově a co se týče lidského přístupu k velkým mužům našich dějin, velmi odvážné - ale to je samozřejmě jen dobře! No ale z Gottwalda jsem znechucena: fakt jsme komunistický národ! Vždyť z něho udělali nejprve šviháka, co to má pevně v paži a pak mučedníka. No, co se dá dělat, proti vůli lidu TV fakt jít nemůže... a hlavně nechce. ()
Není to ani dokument, ani hraný film. Není to nic. Provedením to připomíná Cimrmanovu práci s paraguayskými peony ve stylu oživlého dřeva. Herci strnule sedí a deklamují archivními prameny ničím nepodložené monology - to by se snad nedalo promítat ani jako výukový film pro střední školy - natož to pustit v ČT v primetimu. Ale vždyť se to tak moc neliší od všech těch estrád včetně televizních novin, které teď na ČT 1 vysílají. A přitom Kosatík píše svoje knížky dobře. ()
Hodinové nudné dialogy v jedné místnosti, po 20 minutách usínám, takže na usnutí dobrý. ()
Někdo seriálu vyčítá, že přeskakuje, že vynechává důležité události, ale já si myslím, že je to tak správně. Cílem seriálu zkrátka není popsat to, co všichni dobře známe z učebnic a starých filmových záběrů. Proč natáčet scénu procesu se spikleneckým centrem Slánský s nepříčetně řvoucím Urválkem, když máme nepříčetného Urválka natočeného živého? O tom to není. Je to o dějích a hlavně rozhovorech v pozadí. Někomu se možná "mluvící hlavy" protiví, ale tohle je skvělé konverzační drama. A to je právě asi zamýšlený cíl. Jednoduchými, ale přesto účinnými prostředky ukázat, co stálo za pozadím klíčových historických okamžiků, co stálo za jednáním a rozhodováním významných historických hybatelů. 1. díl - TGM: Masaryk: vědec a intelektuál se snaží o své pravdě přesvědčit svět. Velmi zajímavé dialogy, například s místodržícím Thunem, konzervativcem, který tvrdí: "Mou ctí je věrnost habsburskému domu," (Mou ctí je věrnost - nebylo to heslo SS?). Dialogy, ale i špionáž a ze všeho nejdůležitější kontakty. Jak lépe ukázat, že to byla právě skvělá síť Masarykových mezinárodních kontaktů a jeho přesvědčivé charisma, kterým vděčíme za republiku? 2. díl - Mnichov: Benešove velké dilema. On viděl dál, mnohem dál než většina Evropy a světa. Mnichov je velké dilema i dnes. Landa v roli, kterou umí - uřvaný voják. Martin Finger skvělý představitel Beneše. Scéna s přebíráním mnichovského textu, pro někoho zbytečně podbízivé, pro někoho tím měla být ukázána"fyzická stejnost velké osobnosti s ostatními", ale já v tom viděl dějinnou důležitost chvíle, která je tak významná, že prezident ani nemá čas na župan. 3. díl - atentát: Spíš než o samotném atentátu byl film o postupném docházení k závěru, že s Němci už dál nepůjdeme. Klíčové dialogy snad celého seriálu s Wenzelem Jakschem. Otázka odsunu je dnes možná palčivější než posledních padesát let a tento díl se snaží ukázat pozadí, které vedlo bytostného demokrata Beneše k nelehkému rozhodnutí. 4. díl - únor: Docela mi vadila výměna představitele Beneše. Martin Finger se mi na Beneše hodil víc, navíc tu změnu nechápu - to měl jako za tři roky od války tolik zestárnout? Klíčové dialogy mezi vedoucími představiteli demokratických stran a rozvrat uvnitř sociálních demokratů. Komunisté a párky - no dejme tomu. Celkově možná nejméně povedený díl. 5. díl - Slánský: Úvodní scéna z popraviště dává tušit, že tento díl bude obzvláště povedený. A byl! Jiří Vyorálek je jako Gottwald přesvědčivý. Poslední scéna s odposlechem vážně povedená a hlavně trefná. Dobře vystižena atmosféra všeobecného strachu, z které není vyjmut ani sám prezident, ba právě naopak. Kdo se Stalina bál ze všech nejvíc? Aneb jak ze strachu obětovat starého přítele. 6. díl - Srpen: Tuhá moskevská atmosféra by možná mohla být ještě tužší a tlak ještě silnější, možná jsem pod dojmem výborných, byť vyfabulovaných, dialogů z Banášovy knihy Zastavte Dubčeka!. Každopádně další díl ze série bílých míst české filmografie historických událostí 20. století. V poslední době se sice skoro nenajde film, který by se alespoň neotřel i srpnovou invazi, pokud se během ní přímo neodehrává, ale nevzpomínám si na žádnou rekonstrukci událostí na ÚV nebo v Moskvě. A mimochodem, Svoboda byl dostatečně vojácký, ale nechápu, proč ho hrál Slovák? 7. díl – Charta: Možná jeden z nejlepších dílů. Opět vynikající dialogy a i zachycení atmosféry. Možná, že to není přímo na medaili za zásluhy, ale České století z filmařského hlediska plní ta bílá místa novodobé historie velmi zdařile. 8. díl – Sametová: Hodně mě překvapil Oldřich Kaiser v roli Oskara Krejčího, kterého jsem onehdá viděl mluvit v nějakém dokumentu a úplně ho v té roli vidím, jak se snaží tahat za nitky, ale nitky už jsou zpřetrhány. A Hrušínský jako nekňuba Urbánek rovněž nemá chybu. Diskue mezi vedením OF i jednání s Adamcem a pouhým výrazem tváře dokonale vystižený Klaus, to jsou další plusové body této epizody. 9. díl – Rozpad:Tak po tomto díle těžko říct, který je ze všech mým nejoblíbenějším, ale tohle je horký kandidát. Klaus je tu vystižen opravdu bravurně, hlavně dialog u bazénku na něj sedí, dle mého, dokonale. Zajímavé také je, že se o něm první půlku jen mluví, aniž by se objevil na obrazovce. No a proč jsme se vlastně rozpadli? Čerti vědí... tedy Klaus s Mečiarem. () (menej) (viac)
Zbytečně promarněná šance. Obrovský potenciál, který nebyl využit. Tak nějak vnímám České století. I historická fakta se dají prezentovat poutavým způsobem, ale tvůrci bohužel zvolili extrémně nudné podání! Nemá to vůbec žádný spád. Prostě kamera zabírá herce, kteří odříkávají obrovské množství textu a většinou velmi strohým způsobem. Ano, mám rád spíše filmy založené na dialozích, ale co je moc, to je moc. 55% ()
Zjevení. Hluboce se skláním. Nic srovnatelného ČT po revoluci nevyprodukovala. V prvním díle mě otravovali Rakušák a Britové hovořící s Masarykem česky, o to víc mě všechny ostatní díly (zatím po Zabíjení soudruha), které se této lacinosti vyvarovaly, pohltily. Přesvědčivé, odvážné, strhující. Hvězdy: Huba, Finger, Landa, Vyorálek, Dulava, Trojan. ()
Umělecká dramatizace, která přešla až v teatrálnost!!! Tak to je přesně to, co se mi u daných témat příčí. Počáteční rozpaky vystřídalo zděšení, když nám pan režisér servíruje nahého Beneše přijímajícího Mnichovský diktát. K tomu všudypřítomné titulky, které mají zařadit naprosto idiotsky zvolené herce do nějakého "historického kontextu". Proboha! Generál Luža byl legionář, během války padl se zbraní v ruce. Svou přezdívku Boris Hrozný v Rusku nedostal proto, aby z něj někdo udělal přestárlého roztřeseného prdlavku kujícího pikle na hradním hajzlu! ()
Bohužel zklamání, čekal jsem od seriálu daleko více. Seriál je koncipován jako tlachání několika lidí v různých situací, kteří vedou dialogy sem tam proloženy nějakou akcí(1938 v pohraničí, svatba Moravce atd..). U roku 1942 jsem čekal aspoň natočení Atentátu na Heydricha, ale film končí odletem parašutistů z Anglie. Nejvíce k smíchu působí rok 1948, de facto úplně totožně pojatý jako v seriálu Gottwald 1986 díl 5. Ale pobavila mne ta scéna u Gottwaldů doma, kdy budoucí první dáma chodí kontrolovat Klému jestli nepije...Herecký též slabě obsazený, vyskytují se tady zase ti samí herci z ostatních seriálů. Hodně nepovedená trojice: D.Novotný, J.Dulava a J.Budař v rolí komunistů Slánského, Nejedlého atd.. Naopak J. Vyorálek na Klému vynikající stejně jako J.Novotný na stárnoucího Beneše. Než tento seriál vidět znovu raději si na místo něj pustím: Uloupená hranice než rok 1938, Atentát než rok 1942, Doznání nebo Jen o rodinných záležitostech než rok 1951 a možná i seriál Gottwald díl 5 než rok 1948. Pouze k prvnímu dílu jsem nenašel adekvátní náhradu.. ()
Seriál snažící se interpretovat československé dějiny 20. století. Místy je seriál, dle mého gusta, až moc patetický. V patetičnosti vyniká obzvláště díl 1, tatíček Masaryk tam je vsskutku vyobrazen dosti čítankově - přiblble. ()
Pro mě poměrně velké zklamání. Asi jsem moc rozmlsaný zahraničními seriály, ale tenhle český mi připadá moc nelogický a neúplný. V jednotlivých dílech se najdou docela dlouhé scény, ve kterých se jenom žvaní a děj se posouvá dopředu hlavně tím, co v seriálu není, než tím co v něm je. Místo aby představil české dějiny bez nánosů ideologie a mýtu, vytváří jenom trochu jiný mýtus. ()
Těžko komentovat jako celek - užitečná a dobře udělaná historická rekapitulace z jinýho pohledu, kterej ale může občas nudit. Herecký výkony dobrý, zejména Trojan, Vyorálek a v závěru Kaiser s Lábusem. Dialogy většinou mají hlavu a patu, ale taky jsou občas jsou pro danou situaci patou Achillovou. Nejpalčivější momenty: vynechání legií; píseň Ach synku; dialogy z Landova soukromí; vědecký dialogy Fingera u manželky v posteli; Trojanův dotaz, kdo jim rok a půl šifruje zprávy; primitivní chování komunistů na Hradě - i svině může být profík; Vyorálkův věk; Havel až moc hmmující; kupa dialogů na Adama. Přes Trojanův výkon byla Kulka asi největší zklamání, tam jsem čekal víc, mile mě překvapil kritizovaný díl s Chartou, ale nejlepší byly dva komunistické díly, ze Zabíjení soudruha pěkně mrazilo. ()
Tak jsme se s novými díly posunuli až takřka do současných dnů a... A pořád je to bohužel špatné. Jednotlivé díly trpí vytržením z kontextu té které doby a přílišnou zkratkovitostí. Přehnanou "ukecaností" a nedostatkem tahu na branku je seriál spíše jako nepovedená rozhlasová hra a nudí a nudí a nudí. Hudební doprovod je také průšvih. Přes velkou snahu o realistické vizuální ztvárnění dané doby se občas vloudila chybička (např. v díle o roce 1976 "Je to jen rock´n´roll" se vyskytuje na několika záběrech osobní automobil lada 2105/07, který se v tehdejším SSSR začal sériově vyrábět až v roce 1980). Sice jsou to "nepodstatné" detaily, ale v okamžiku, kdy historické (či retro) filmové (potažmo televizní) dílo nemá sílu zaujmout tím, čím má, tak si o podobné hnidopišství koleduje... Jediné, co se téměř na 100% povedlo je casting a obsazení. Až na V. Mečiara. Ten se nepovedl, ale třeba Václavové Havel a Klaus byli geniální. Marek Daniel i Jaroslav Plesl by se mohli z fleku živit jako imitátoři. Gesta, chůze, pohyby, způsob mluvy, hlasová dikce, to všechno bylo parádní. Díky těmto pánům (a také pánům Vyorálkovi, Lábusovi a Kaiserovi) dám dvě hvězdičky, jinak by to byl odpad. ()
Nechci dlouhosáhle plkat, ale je to opravdu velmi originální a tak trochu "jiné", než asi mnozí očekávali. Ovšem musím zmínit Marka Daniela a jeho excelentní výkon v roli Václava Havla. Opravdu neskutečné. ()
Reklama