Réžia:
Terry GilliamKamera:
Roger PrattHudba:
Michael KamenHrajú:
Jonathan Pryce, Robert De Niro, Katherine Helmond, Ian Holm, Bob Hoskins, Michael Palin, Ian Richardson, Peter Vaughan, Kim Greist, Jim Broadbent (viac)VOD (4)
Obsahy(1)
Tak ako jeho snímka Dvanásť opíc, tak aj tu umiestil Terry Gilliam príbeh do ťažko definovateľného obdobia v budúcnosti, kde armády bezmenných úradníkov strikne dodržiavajú kancelársku etiku a na každom rohu ich sprevádzajú fantaskné prístroje modernej doby. Sam Lowry je tiež úradník. Sníva o živote mimo technológií len so ženou svojich snov. Stretáva sa s Jill, ženou z jeho snov. Nič však nie je také jednoduché ako sa zdá a systém nakoniec dostane každého. (ASFK)
(viac)Recenzie (561)
Nechtel bych psat objektivni kritiku na tento film. Zkratka Gilliamovy vize (ac dobre zpracovane) se me prilis nedotkly... ()
Šílené? Geniální?! ()
Absolutně nezapomenutelný snímek. Geniální herecký výkon představitele hlavní role a bezchybné vytvoření atmosféry strachu. Příběh plný groteskních scén, ze kterých mrazí. Dokázal mě vtáhnout do děje tak jako málokterý jiný film a ztotožnit se s hlavním hrdinou, kterému jsem fandil od začátku až do smutného konce. Na posledním místě chválím úžasnou scenérii. ()
Tento snímek natočil v polovině 80. let Angličan Terry Gilliam, který je nám znám především z kultovního komediálně – satirického uskupení Monthy Python. Odehrává se v blíže nespecifikované zemi v 20. století po Kristu. Na první pohled je vidět, že v ní vládne totalita. Vidíme zde, kam až by se mohla dostat země řízená byrokracií. Satiricky zde uzříme, jak se musí dodržovat sebemenší předpisy a nařízení. Je zde trestné tržní hospodářství. Hlavní hrdina si musí nechat udělat opravu od státem poslaných techniků, a když si nechá opravu vykonat od jiného, tak je za to trestán. Líbilo se mi propojení světa „našeho“ a snového. Sam (Jonathan Pryce) se ve snu zamiluje do dívky, která mu v bdělém stavu jako jakási zvláštní popelářka zachrání život. Po zbytek filmu se jí snaží chránit před krutým státním aparátem. Samotná instituce Ministerstvo informací nám ukazuje, že ve státě není něco v pořádku. Sam je typickým příkladem člověka, který se namočí do obrovského průšvihu drobným zaváháním. V tomto krutém totalitním systému mu nepomůže ani to, že má vysoce postavenou matku a stává se nepřítelem společnosti. Zvláštní postavou je Samova matka, která si udržuje „věčné mládí“ pravidelnými plastickými operacemi. Je zde parodován tento fenomén, který v době natáčení snímku začal rozkvétat. Příběh je vlastně komediálně zpracované orwellovské téma. Minimálně inspirací byla autorům známá kniha 1984. Zajímavá byla atmosféra filmu, kdy bylo z každého záběru cítit napětí totalitního režimu a paradoxnost, která k utopii patří. Líbí se mi, jak se monthy-pythonovský smysl pro humor dokázal přizpůsobit i utopickému žánru. Jsou zde vidět prvky jejich komiky, která i zde vychází ze satiry, ironie a parodie. Do filmu se mi nepodařilo ale úplně ponořit, přestože se mi líbil. Možná to bylo jeho délkou. Některé scény byly sice trochu roztahané, ale to byl podle mého názoru záměr autorů. Snímek nám přinesl varování, kam by se neměl demokratický stát dostat. ()
Slova nestačí...Vizionářský klenot... ()
Jméno tohohle filmu mě dlouho odpuzovalo. Říkal jsem si: "To bude nějaká hudební blbost, kdesi z Jižní Ameriky." A ona to nebyla blbost, ale film, který překvapuje množstvím nápadů, výborných vtipů a silným koncem. Knížku 1984 jsem četl a popravdě mě sedí spíše tahle verze, kde si to režisér udělal po svém, než film 1984, která je knížce hodně věrná. Sedí mě temná a šedivá atmosféra propojená s výborným humorem. A musím zmínit hudbu, ta je nezapomenutelná a v hlavě mi hrála dlouho po tom, co jsem to zhlédl. ()
Nesmyslné zpracování příběhu, který obsahuje trapné pokusy o humor s ujetými hereckými výkony. Dost velká kravina, která se nedá dokoukat ani pochopit. Prostě ztráta času. ()
První shlédnutí mi vneslo značný zmatek do mého chápání.12 Monkeys jsem viděl dříve než Brazil,proto jsem si snažil vytvořit určitou rezervu v momentu překvapení.Chce to holt větší porci času a značný odstup zajistí,že Terry Gilliam předkládá jeden z nejoriginálnějších snímků jak ve fantasy,tak i ve sci-fi žánru se všemi dalšími přívlastky.Dále jednoznačně Gilliamův nejlepší film. ()
Orwelliáda, kafkárna, bondovka a matrixovina súčasne. Zasadiť antiutopickú budúcnosť do technologickej minulosti (potrubná pošta, písacie stroje...) je pôsobivý nápad. ()
Žehrání na Gilliamův styl moc nechápu. On je opravdu mistr imaginace. Pro jeho pochopení je třeba se soustředit, jako když se čte kniha. Hlavním motivem je společenská eliminace lidství. Všechno, co je lidské, bylo předáno strojům, včetně rozhodování. S výjimkou descision makewru, kde vlastně rozhoduje náhoda. Gilliam si prakticky celou dobu dělá z byrokracie legraci, až ve finále dojde na lámání chleba a byrokracie... Režim možná není tak důsledný jako v Orwellovi, ale rozhodně je efektivní. ()
Nerad dávám filmům "odpad". A vlastně ani nevím, na kolik se zdejší tvůrci snažili a na kolik je překonala jejich zvrácenost. Film není nechutný na pohled. Je zkažený uvnitř. Na podobné věci jsem stavěný, protože můj život nebyl nijak nudný, ale když se mi z toho, co vidím a vnímám ve filmu, dělá z devadesáti procent filmu špatně, asi to nebude ve mně. milí tvůrci se můžou vzít s Tomem Sixem po Lidské stonožce II za ruce a udělat něco ještě horšího. Jen doufám, že se mi to nedostane žádným způsobem na oči. 1* za slušných deset minut, protože půl-hvězdy udělovat nejdou. ()
Táto temná karikatúra budúcnosti je síce už sama trochu v niektorých ohľadoch zastaralá, ale stále má svoje tragikomické čaro. Svoje dodala aj vydarená zostava hercov a nápaditá kinematografia, film sršal zaujímavými nápadmi nielen v snových sekvenciách a pravidelne zabavil napriek tomu, že sa postupne zvrhne na dosť depresívne dielo. ()
Totalni film. Visualne lahudkove kulisy, fantasticky depresivni konec, pritom vsak zjemnely faktem, ze hlavni hrdina se lapit nenechal, take velmi zabavne a ke konci vystupnovane do strhujiciho tempa. jedinym nedostatkem je nulova originalita filmu, ale vzhledem k uzasnemu zazitku na to clovek ani nepomysli. A navic mozna vubec nejvetsim kladem filmu je jeho vizionarstvi, vzdyt vezmete si terorismus dnes a v Brazilu a take ubijejici byrokracii ( viz EU ). ()
Ouha ouha, tak teď mám opravdu o čem přemýšlet... Asi nejlepší film tohoto úzkého žánru, co jsem viděl...Dr.Strangelove, 1984, všem něco do dokonalosti Brazil chybí. Tuším že časem se budu muset podívat ještě jednou, abych vychutnal to co mi uniklo... ()
Při prvním vzhlédnutí vzniká zmatek, obzvlášť pro člověka netknutého Gilliamem a jeho výtvory. Druhé vzhlédnutí už věci utřídí a při třetím jsem měl i já jasno. Parodizující antiutopie je jedna ze zkrácených charakteristik tohoto filmu. Fiktivní svět Brazilu v sobě nese děsivou budoucnost přecpaného města, policejního státu plného birokracie, stresu a téměř žádné svobody, ale také nepříjemný střípek dnešní uspěchané doby, který pěkně píchá každého, kdo si to uvědomuje. Gilliam zde skloubil jeho vizuálně potrhlý styl s šedivostí Orwelova 1984, ze kterého několikrát téměř do obrazně cituje slova cituje a ve výsledku vlastně vychází se stejnou vizí, protknutou onou myšlenkou svobody vlastních myšlenek hlavního hrdiny. Ovšem problém tohoto filmu je jeho dlouhá doba stravitelnosti a po onom strávení ostrý střípek spodobňující do extrému vyhnanou naši každodenní realitu, který bodá do zad každého svobodomyslného diváka ... ()
Tak co je vlastně lepší? Brazil nebo Devatenáct set osmdesát čtyři? ()
Skvělej Orwellovskej příběh s neuvěřitelně šokujícím závěrem. ()
dodnes nechápu jak se jim do toho podařilo obsadit De Nira ()
Film, který by snad člověk neměl ani chtít pochopit, ale forma podání a nprosto neotřelé nápady dávají tomuto filmu jednoznačně punc originality a musím říct, že jsem si v letním kině na "střeláku" ani nešel pro pivo takže fakt dobrý. ()
Neco mezi 1984 a Vesmírnou odyseou. Dávám 3. Nějak mi to nechytlo...ale trocha umění se tam dá najít...Robert de Niro jako by tam pro mne vůbec nebyl. Nejlepší je ovšem houf úředníků řešící problémy na ministerstvu...to je panečku produktivita práce... ()
Reklama