Réžia:
Franz Josef GottliebKamera:
Francisco MarínHudba:
Raimund RosenbergerHrajú:
Lex Barker, Marie Versini, Ralf Wolter, Sieghardt Rupp, Đorđe Nenadović, Gustavo Rojo, Anne-Marie Blanc, Charles Fawcett, Gloria Cámara, Fernando Sancho (viac)Obsahy(1)
Na počátku příběhu se Kadir Bell a jeho hosté, Kara se svým přítelem Halefem, Achmedem, lordem Lindsayem a Archiem dozví o plánech obávaného lupiče Abu Seifa, který se chystá přepadnout rozsáhlé jeskyně hory Nejdir, kde jsou ukryty nejstarší chaldejské poklady. V čele kněží a strážců pokladů je moudrá Mara Durimena, babička Kadirovy dcery Ingdšy. Kara s Halefem, Achmedem a Ingdšou se okamžitě vydají na cestu, aby Maru varovali. Mezitím se Abu Seif spojí s Machredžem z Mossulu, který přežil pád do propasti (v závěru předchozího filmu - Divokým Kurdistánem) a hodlá si s Karou vyřídit účty. Na Karu a jeho družinu čeká obtížná překážka v podobě slaného jezera Šot el Fuad, v jehož vodách zahyne každý, kdo nezná tajný přechod. V noci je Abu Seifem unesena Ingdša, která má posloužit jako rukojmí a donutit Maru, aby lupičům vydala poklady. Karovi s Halefem se podaří překonat jezero, na břehu však klesnou vyčerpáním. Tady je objeví šejk Zedar a podle zákonů svého kmene o pohostinství se jich ujme. Machredžovi se mezitím podaří u Padišáha obvinit Nemsiho ze zločinů, které ve skutečnosti spáchal on sám. Vládce vydá rozkaz zadržet Nemsiho, což Machredž provede a pak se vydá za Abů Seifem, aby jej při plenění chaldejských pokladů nepředešel. Karovi se podaří přesvědčit Padišáha o své nevině a pak spěchají k Nejdiru, kde se Chaldejové zoufale brání zuřivému útoku banditů. Achmed zabije v souboji Abu Sifa a osvobodí Ingdžu. Kara s pomocí Hadedinů připraví plán jak bandity porazit. Obklíčí v noci tábor Machredžových mužů a zažene je na útěk. V závěrečném souboji proti sobě opět stane čestný Kara ben Nemsi a podlý Machredž z Mossulu. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (69)
O něco lepší film než jeho "předskokan" Divokým Kurdistánem. Musí se brát v úvahu, že se to natáčelo před 40. léty hlavně pro mládež, která zde kromě pár českých pohádek a filmů sovětské kinematografie, nic jiného nemohla vidět. Při dnešním pohledu na některé americké produkce zbývá otázka, zda to bylo dobře nebo špatně. ()
V říši Stříbrného lva přímo navazuje na předchozí májovku Divokým Kurdistánem stejným duchem. Naivita je zřetelnější a každou chvíli se soupeřící strany na výsluní ochranné vladařovy ruky střídají. Jihošpanělské hory, skalní útvary a pouštní části jsou působivou kulisou pro zidealizovaný příběh s chlapeckou vůní po královském dobrodružství romantiky dálek, panenské přírody, tajuplného nebezpečí a upřímného a čestného postoje na straně spravedlnosti a dobra. Celý ten dětský dobrodružný svět z knih a představ ožívá a s nostalgickou hřejivostí přináší přenesený pocit uspokojení. Pro zábavu a odreagování je to ideální filmový výtvor. Hlavní postavou příběhu je samozřejmě aktivní bojovník za spravedlivý řád světa Kara ben Nemsí (velmi příjemný Lex Barker s hlasem Gerta Günthera Hoffmanna). Po jeho boku stojí věrný a spolehlivý německý ovčák a oddaný přítel Hadži Halef Omar (sympatický Ralf Wolter), trpící zuřivými návaly povýšeného vychloubání. Třetím hrdinou na straně dobra je Ahmed el Corda (zajímavý Gustavo Rojo s hlasem Michaela Chevaliera) v neústupném boji za osobní i kmenovou spravedlnost a ve jménu osudové lásky. Hlavní ženskou postavou je mladá Ingdža (půvabná Marie Versini s hlasem Ursuly Heyer), dcera šejka chaldejských křesťanů, s romantickou funkční linkou. Nejvýraznější postavou na straně zla je Machredž z Mossulu (dobrý Djordje Nenadovic s hlasem Martina Hirtheho), vytrvalý a vynalézavý ve své pomstychtivosti a podlé zákeřnosti. Pozadu nezůstává Abú Sajf (velmi zajímavý Sieghardt Rupp), vychytralý a nesmlouvavý vůdce všehoschopné pouštní lupičské bandy. Humorný nadhled je opět doménou velkorysého anglického lorda Davida Lindsaye (příjemný Dieter Borsche) a jeho oddaného sluhy Archibalda (zajímavý Chris Howland), trefného komentátora prožívaného dobrodružného nebezpečí. Z dalších rolí: laskavý a ovlivnitelný vládce padišáh (Fernando Sancho s hlasem Konrada Wagnera), dobrosrdečný Ingdžin otec a chaldejský šejk Kadir Bej (Charles Fawcett s hlasem Curta Ackermanna), Machredžova zuřivá a poslušná pravá ruka Durek (zajímavý Antonio Iranzo s hlasem Rainera Brandta), Ingdžina láskyplná babička a moudrá nejvyšší chaldejská kněžka Marah Durimeh (zajímavá Anne-Marie Blanc), či vůdce kmene Abtuelů šejk Zedar (Antonio Casas s hlasem Wolfganga Lukschyho). Občasné sledování filmového vítězství dobra nad zlem a následné nastolení idealistické rovnováhy spravedlivého řádu světa chlácholí a v duši zanechává jiskřičku naděje a potřebnou odvahu do normálního života. ()
Film vznikal souběžně s předchozím dílem a ta rychlost výroby je sakra znát. Hlavně zavěrečná půlhodina je dost odflaklá. Prostě tři skupiny stojí a střílí, nikdo se nekreje, občas někdo spadne. Ovšem je to moje první májovka, viděl jsem ji v deseti a pamatuji si ji dodnes. Co na té rychlokvašce je tak zajímavého? ()
Přímé pokračování Divokého Kurdistánu. Nesmrtelný Machredž nedá pokoj a pořád chce eliminovat Lexe Barkera do toho chce uloupit drahocenný poklad. Líbilo se mi to určitě o něco víc než předchozí film. Akce je víc a některý přestřelky a bitky jsou fakt pěkný. Hlavně závěrečnej souboj Mezi Karou a Machredžem na lanovce je fakt best. dokonce bych řekl nejlepší co jsem v Mayovkách viděl. Jenom jedinu věc nepochopím proč ti žabaři z tv Nova nebo za to může (Densy home video?) vystříhli asi půlku tý bitky která má 2 minuty a v televizi měla jenom minutu. koupil jsem si v trafice originálku a nestačil jsem žasnout. A nejenom tohle i další scény jsou vystříhaný. Fakt nechápu. tomu se teda opravdu říká kurva profesionalita pánové!70% ()
I když téměř každou scénu podporuje skvostný hudební motiv, k vyššímu levelu to zkrátka nestačí. Tyhle Mayovky jsou jak Baťovy cvičky. A když pokaždé držím palce záporákům, není něco v pořádku. A v každém podobném filmu se objeví nějaká přemoudřelá postava až hanba, tady Mara Durimena (škoda, že skapala až na konci). S postupem času se směju i všem bojovým scénám, které dnes působí neuvěřitelně amatérsky, to máte tak - párkrát se vystřelí a je po boji, hlavní záporák vždycky někam uteče a tam ho zmasakruje buď superstar s X-factorem v jednom Kara ben Nemsi, nebo jinej nechutnej klaďas (Ahmed bla bla). Přesto je to vcelku zábavné, tedy - svým způsobem. ()
Galéria (6)
Zaujímavosti (12)
- Kara (Lex Barker) u pádišáha podstoupí zkoušku vůle Alláha, kdy ujíždí na Ríhovi (žluťákovi) před 10 střelci. V záběrech má 2 různé koně – žluťáka a bělouše. (sarpis)
- Datum premiéry filmu bylo dlouho záhadou. V literatuře můžeme najít tři termíny - 28. prosince 1965, dále 31. prosince 1965 a nakonec 18. února 1966. Snímek byl skutečně promítán v mnoha kinech Německa dne 18.2. 1966, do té doby se žádné představení nekonalo - tedy až na jednu výjimku: 31.12. 1965 běžel film v kině City v Brémách. Důvodem byla smlouva uzavřená mezi Braunerem a půjčovnou filmů Nora, v níž stálo, že film musí mít premiéru nejpozději do konce prosince 1965. Přítomní diváci ani netušili, že se zúčastnili světové premiéry filmu. (hippyman)
- Film je síce pokračovaním filmu Cez divoký Kurdistan (1965), ale nemá nič spoločné s pôvodným románom Karla Maya. (Arsenal83)
Reklama