Réžia:
Franz Josef GottliebKamera:
Francisco MarínHudba:
Raimund RosenbergerHrajú:
Lex Barker, Marie Versini, Ralf Wolter, Sieghardt Rupp, Đorđe Nenadović, Gustavo Rojo, Anne-Marie Blanc, Charles Fawcett, Gloria Cámara, Fernando Sancho (viac)Obsahy(1)
Na počátku příběhu se Kadir Bell a jeho hosté, Kara se svým přítelem Halefem, Achmedem, lordem Lindsayem a Archiem dozví o plánech obávaného lupiče Abu Seifa, který se chystá přepadnout rozsáhlé jeskyně hory Nejdir, kde jsou ukryty nejstarší chaldejské poklady. V čele kněží a strážců pokladů je moudrá Mara Durimena, babička Kadirovy dcery Ingdšy. Kara s Halefem, Achmedem a Ingdšou se okamžitě vydají na cestu, aby Maru varovali. Mezitím se Abu Seif spojí s Machredžem z Mossulu, který přežil pád do propasti (v závěru předchozího filmu - Divokým Kurdistánem) a hodlá si s Karou vyřídit účty. Na Karu a jeho družinu čeká obtížná překážka v podobě slaného jezera Šot el Fuad, v jehož vodách zahyne každý, kdo nezná tajný přechod. V noci je Abu Seifem unesena Ingdša, která má posloužit jako rukojmí a donutit Maru, aby lupičům vydala poklady. Karovi s Halefem se podaří překonat jezero, na břehu však klesnou vyčerpáním. Tady je objeví šejk Zedar a podle zákonů svého kmene o pohostinství se jich ujme. Machredžovi se mezitím podaří u Padišáha obvinit Nemsiho ze zločinů, které ve skutečnosti spáchal on sám. Vládce vydá rozkaz zadržet Nemsiho, což Machredž provede a pak se vydá za Abů Seifem, aby jej při plenění chaldejských pokladů nepředešel. Karovi se podaří přesvědčit Padišáha o své nevině a pak spěchají k Nejdiru, kde se Chaldejové zoufale brání zuřivému útoku banditů. Achmed zabije v souboji Abu Sifa a osvobodí Ingdžu. Kara s pomocí Hadedinů připraví plán jak bandity porazit. Obklíčí v noci tábor Machredžových mužů a zažene je na útěk. V závěrečném souboji proti sobě opět stane čestný Kara ben Nemsi a podlý Machredž z Mossulu. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (69)
Všechny Mayovky jsou prodchnuty jistým kouskem naivity a je to jedna z věcí kterou přiznivci očekávají a akceptují, ale když se k tomu přidá i naivita režiséra a sénáristy, tak vznikne film na který se dá dívat jen se sebezapřením. Zde jsou příklady: Přežití Machredže, který spad v minulém dílu do 15 metrové propasti a odnesl to jen šrámem na tváři....a to se V říši odehrává okamžitě po Divokém Kurdistánu, takže tam ani nebyl nějaký čas na rekonvalescenci. Solné jezero, které Kara říká že se dá objet za tři dny má na jednom záběru velikost Máchova jezera. Útěk M.Versini za pomocí Machredže, při kterém ji vypadne dýka na skálu a stráž, která stojí 3 metry od ní si ničeho nevšimne....atd, atd. ()
Tohle už nějak není ono, možná i proto, že to prostředí už tak nějak bylo využito v předchozích filmech, stejně jako byl vyčerpán příběh, který se zde odehrával. Kara je pořád zajímavou postavou, ale mám pocit, že i díky tomuhle filmu se jednou z ikon celé mayovské série stal hlavně Ralf Wolter, který prostě byl vždy zábavný. ()
V říši Stříbrného lva přímo navazuje na předchozí májovku Divokým Kurdistánem stejným duchem. Naivita je zřetelnější a každou chvíli se soupeřící strany na výsluní ochranné vladařovy ruky střídají. Jihošpanělské hory, skalní útvary a pouštní části jsou působivou kulisou pro zidealizovaný příběh s chlapeckou vůní po královském dobrodružství romantiky dálek, panenské přírody, tajuplného nebezpečí a upřímného a čestného postoje na straně spravedlnosti a dobra. Celý ten dětský dobrodružný svět z knih a představ ožívá a s nostalgickou hřejivostí přináší přenesený pocit uspokojení. Pro zábavu a odreagování je to ideální filmový výtvor. Hlavní postavou příběhu je samozřejmě aktivní bojovník za spravedlivý řád světa Kara ben Nemsí (velmi příjemný Lex Barker s hlasem Gerta Günthera Hoffmanna). Po jeho boku stojí věrný a spolehlivý německý ovčák a oddaný přítel Hadži Halef Omar (sympatický Ralf Wolter), trpící zuřivými návaly povýšeného vychloubání. Třetím hrdinou na straně dobra je Ahmed el Corda (zajímavý Gustavo Rojo s hlasem Michaela Chevaliera) v neústupném boji za osobní i kmenovou spravedlnost a ve jménu osudové lásky. Hlavní ženskou postavou je mladá Ingdža (půvabná Marie Versini s hlasem Ursuly Heyer), dcera šejka chaldejských křesťanů, s romantickou funkční linkou. Nejvýraznější postavou na straně zla je Machredž z Mossulu (dobrý Djordje Nenadovic s hlasem Martina Hirtheho), vytrvalý a vynalézavý ve své pomstychtivosti a podlé zákeřnosti. Pozadu nezůstává Abú Sajf (velmi zajímavý Sieghardt Rupp), vychytralý a nesmlouvavý vůdce všehoschopné pouštní lupičské bandy. Humorný nadhled je opět doménou velkorysého anglického lorda Davida Lindsaye (příjemný Dieter Borsche) a jeho oddaného sluhy Archibalda (zajímavý Chris Howland), trefného komentátora prožívaného dobrodružného nebezpečí. Z dalších rolí: laskavý a ovlivnitelný vládce padišáh (Fernando Sancho s hlasem Konrada Wagnera), dobrosrdečný Ingdžin otec a chaldejský šejk Kadir Bej (Charles Fawcett s hlasem Curta Ackermanna), Machredžova zuřivá a poslušná pravá ruka Durek (zajímavý Antonio Iranzo s hlasem Rainera Brandta), Ingdžina láskyplná babička a moudrá nejvyšší chaldejská kněžka Marah Durimeh (zajímavá Anne-Marie Blanc), či vůdce kmene Abtuelů šejk Zedar (Antonio Casas s hlasem Wolfganga Lukschyho). Občasné sledování filmového vítězství dobra nad zlem a následné nastolení idealistické rovnováhy spravedlivého řádu světa chlácholí a v duši zanechává jiskřičku naděje a potřebnou odvahu do normálního života. ()
Rozhodně slabší než Divokým Kurdistánem a bohužel viditelně šité dvěma horkými jehlami najednou. Příběh sice dává smysl, ale jeho postavy rozhodně ne. Jak zlikvidovat vůdkyni křesťanské sekty? Nemusím nic vymýšlet, stačí utíkat před Karou ben Nemsí a hle, sama se mi před puškou objeví. Dvojice Archie - Lindsay nedosahuje takové vtipnosti jako v Divokým Kurdistánem, ale má pár světlých okamžiků, především hašení a příprava pasti ve stanu. Závěrečnou bitku na lanovce, která je kaskadérsky docela vděčná, dost ničí detaily na bijce, ve kterých se někam ztratil rudý fez. ()
Opět geniální pokračování cest Kari ben Nemsiho po Dálném Východě...tentokráte stojí ve filmovém pokračování proti proradnému Machredži z Mosulu, který přežil pád do strže a dál vraždí a okrádá bezmocné lidi a přitom se spojí s brutálním řezníkem Abú Seifem, získá opět pozornost Pádišáha a je znovu uveden do velení malého voj.pluku, zlo však končí jako ve všech Mayových filmech potrestáno a nejinak je tomu i tady...závěrečný souboj na lanovce je roztomilý..! ()
Galéria (6)
Zaujímavosti (12)
- Datum premiéry filmu bylo dlouho záhadou. V literatuře můžeme najít tři termíny - 28. prosince 1965, dále 31. prosince 1965 a nakonec 18. února 1966. Snímek byl skutečně promítán v mnoha kinech Německa dne 18.2. 1966, do té doby se žádné představení nekonalo - tedy až na jednu výjimku: 31.12. 1965 běžel film v kině City v Brémách. Důvodem byla smlouva uzavřená mezi Braunerem a půjčovnou filmů Nora, v níž stálo, že film musí mít premiéru nejpozději do konce prosince 1965. Přítomní diváci ani netušili, že se zúčastnili světové premiéry filmu. (hippyman)
- Místa natáčení: Španělsko: Tabernas, Gergal, Cabo de Gata, Cuevas de Almanzora. (hippyman)
- V únoru 1965 byl film avizován pod názvem "V roklinách Škipetarů", o měsíc později jako Machredžův konec. O necelé dva týdny později měl nový název, u kterého již zůstalo. (hippyman)
Reklama