Réžia:
Mamoru OšiiScenár:
Kazunori ItóKamera:
Hisao ŠiraiHudba:
Kendži KawaiHrajú:
Akio Ócuka, Acuko Tanaka, Iemasa Kajumi, Kóiči Jamadera, Tamio Óki, Šigeru Čiba, Teššó Genda, Júdži Ueda, Maaja Sakamoto, Hiroši Janaka, Ginzó Macuo (viac)VOD (1)
Obsahy(2)
„V blízké budoucnosti se korporátní sítě dostávají až ke hvězdám, elektrony a světlo proudí vesmírem. Pokrok v komputerizaci však ještě nevyhubil národy a etnické skupiny…“ V roce 2029 jsou počítačové implantáty v kyborgicky upravených tělech samozřejmostí a Japonsko se stalo jedním velkým městem, které je zasíťováno tokem informací. Vyšetřovatelka Motoko, napůl člověk, napůl stroj, řeší případ zločinné umělé inteligence, která vznikla v počítačové síti zvláštní obdobou evolučních procesů. Následuje nejen mocenský boj nadnárodních organizací, ale také boj o hranice těla, ducha a soustrojí… Mimo Akiry (1988) je Ghost in the Shell bezesporu nejslavnější filmová adaptace na základě komiksové předlohy vůbec. Dle anime z konce 80. let autora a ilustrátora Masamune Širóa ji natočil režisér Mamoru Ošii, který se rovněž postaral o povedené pokračování snímku, zvané Ghost in the Shell 2.0 (2008). Původní dílo z roku 1995 na jednu stranu vydatně čerpalo z tzv. kyberpunku, literárního směru, který ustanovili spisovatelé jako Bruce Sterling, William Gibson či Philip K. Dick. Na stranu druhou ale Ghost in the Shell zásadním způsobem ovlivnilo další, podobně laděná díla, jako Matrix, A.I. Umělá inteligence, Dredd, Avatar či Ex Machina. Ošii se scenáristou Kazunori Itóem s detailní bravurou vykreslili realistický svět až znepokojivě blízké budoucnosti, v níž se odvíjí hypnoticky pojatý příběh o samé podstatě lidskosti, při němž si nelze nevzpomenout na dědictví uměleckých sci-fi jako Solaris či 2001: Vesmírná odysea. Na svébytném výrazu existenciálního filmu se zásadním způsobem podepsal rovněž hudební skladatel Kendži Kawai, jehož skladby, v čele s "Making of a Cyborg", jsou neopakovatelnou ukázkou směšování tradice a moderny. To platí i pro výtvarné ztvárnění Ghost in the Shell, dobově pokrokové, snoubící kreslenou animaci s digitálními efekty. O kultovním postavení snímku svědčí fakt, že roku 2017 vznikl v mezinárodní koprodukci hraný remake stejného jména, stejně jako existence bobtnající franšízy, která zahrnuje filmy, televizní minisérie, komiksy či počítačové hry. (Česká televize)
(viac)Recenzie (428)
První Ghost In The Shell film a taky nejlepší. Atmosféru mu můžou skoro všechny ostatní cyberpunkové výtvory závidět. ()
Stejně jako seriál, neběží film v nijak závratným tempem. To kompenzuje zajímavou filozofickou rovinou o jejímž smyslu může člověk přemýšlet jak dlouho po skončení, tak i při pasážích věnujících se vykreslení atmosféry. Prostředí je velice zajímavé. Kdo by se také nezajímal o celkem reálnou budoucnost :-) Na rok výroby je grafické ztvárnění výborné. Především se tvůrci vyřádili na očích Motoko. Film byl pro mě trošku méně stravitelnější než seriál, ale to je asi jen kvůli větší složitosti a zahuštěnosti děje. Nějakých 15 minut navíc a větší návaznost na seriál by určitě prospěly. O trochu víc se mi líbil film "Solid State Society", který navazuje na seriál a který se více věnuje detektivní činnosti na úkor myšlenkového přínosu. Momentálně se připravuje natáčení amerického remaku studiem DreamWorks, pro který Spielberg získal práva. ()
Zklamání a to docela velké. Čekal jsem nějakou pecku, místo toho jsem první hodinu tápal v ději a neskutečně se nudil, až potom závěr lecos osvětlil a napravil. Chválím za hudbu a atmosféru, nějaké ty myšlenky to také mělo, ale ten zmatený scénář... No nic, kouknu se na druhý díl a uvidíme. ()
Legendární japonské sci-fi, které si stále zaslouží pozornost a nemusí to být ani restaurovaná verze z roku 2008. Zajímavý příběh, zajímavé postavy, odvážné scény a výborné nápady, které se stávají téměř ikonickými - viz muž píšící na klávesnici. Nádherná ukázka toho, jak může vypadat japonské sci-fi. Přesto mě to nedokázalo až tak moc zasáhnout. ()
Úžasné. Seděl jsem s hubou dokořán a polykal každý obrázek. ()
Tak já nevím, ale tohle animé se kvalitou zpracování ani nepřiblíží nejnižšímu standartu Miyazakiho filmů. Naprostá strnulost postav (to i Walt Disney umí lépe). Hudební podtext velmi rozklepaný, nic neříkající. No a k samotnému ději.. O čem to bylo? Hlavní myšlenka filmu? Tématika robot vs. člověk byla 50* lépe zpracována v Já, Robot a 100* lépe v AI. Pro mě naprosté zklamání.. Kdyby tohle byl první animé film, který bych viděla, tak už mě nikdo nepřesvědčí, abych koukla na něco jiného v tomhle stylu. ()
Meh. Asi jsem čekala příliš moc, protože po shlédnutí jsem byla upřímně velice zklamaná. Nemůžu upřít originalitu, ale ta se týká spíš světa, protože příběhu zas až tak moc není ... pokud tedy čekáte víc než neustále nahou (proč?!) hlavní hrdinku (jo vlastně, kamufláš!) bojující proti dalšímu nahému ženskému hrudníku, chrlící rádoby psychologické, existenciální žvásty, které víc než k zamyšlení vedou k spánku. Téma je zajímavé, ale určitě se dalo zpracovat lépe. Prostě nuda. Neskutečná nuda. 5/10 ()
Další přelomový snímek nejen japonské kinematografie, pro filmového fanouška povinnost jak z příručky. První setkání s Ghostem nebylo tak vřelé. Rozhodně je to výzva, jak po obsahové, hudební tak vizuální stránce, leč pro dnešní diváky je tu CGI vylepšená verze 2.0. Druhé setkání už byla čirá esence umění, která nejvíce rezonovala paradoxně v technomagické opojné scéně běžných záběrů nočního města. Inspirace Matrixu stojí za pozornost i dnes, neb devadesátkový strach z neznámého, technologie a ztráty identity je aktuální i dnes. Možná ještě aktuálnější. ()
Tak a stalo sa to, čo som po zhliadnutí nie veľmi podareného Hollywoodskeho škváru (hraného remakeu 2017) hoci sa mi páčil, očakával. Mal som možnosť vidieť kvalitný cyber-punk, síce na jedno pozretie to je ťažší dej, no tá Americká verzia to už zjednodušenie vysvetlila. S porovnaním. Je tu oveľa lepšie vyobrazenie postáv. Psychológia aj filozofia ide viac do hĺbky, vynikajúca hudba atmosféru ešte dopĺňa. Je to lepšie vo všetkých smeroch ()
Legendární animovaný film, který mimo jiné dle všeho ve své době ukázal, že animáky nemusí být jen pro děti a zároveň to nemusí být rádoby "vtipná" hloupost alá Simpsonovi a další takové záležitosti. Pro mě to je jeden z mých nejoblíbenějších animovaných snímků vůbec a svoji pozici mezi nimi si uchová navždy. ()
Animovaný film z kolekcie japonských, ktorý nahliadol do blízkej budúcnosti štýlovým spôsobom. Vizualizácia je úchvatná, modelácia a celkový vzhľad filmu je dych berúci a ešte k tomu dej, ktorý je nečakane aj prepracovaný. Nevšedný animovaný film plný pekných myšlienok, úvah nad existenciou a inými mystickymi cestami, ktoré každý deň vyšlapávame. Predstavuje nám kontrasty medzi človekom a androidom, núka nám myšlienku či sa vie robot osamostaniť a nadobudnúť vlastného myslenia. Všetko dokopy je sprevádzane úžasnou zvukovou interpretáciou a vy sa už môžete kľudne len nechať unášať. Kvalitná animovaná záležitosť, ktorá predbehla dobu o niekoľko rokov. 85% ()
Kdyz jsem se v 15 rozhodoval co dal, pekarina pro me byla jasna volba. Tudiz jsem nestudoval filozofii a moc si s ni nerozumim... Jeden z nejlepsich a nejkomplexnejsich anime svetu / filmu ma perfektni animaci (kterou ostatne Japonci umeji odjakziva) a ve spolupraci s Manga Entertainment vytvorili neco, na co si budou generace honit jeste asi dlouho potom, co moji ghost a shell opusti tento svet. Mimo animaci ma film jeste jednu silnou stranku, kterou je hudebni doprovod. Making of Cyborg je bezesporu dnes jiz ikonickou soucasti a Major Kusanagi si uz bez toho snad ani nelze predstavit. Nejsem cilovkou, ale bavilo me to. ()
Pocitově to mám tak, že když už jsem viděl vše o Krvavém Runnerovi a dvě řady Westworldu, viděl jsem na tohle téma vše. K tomu vůbec nemusím manga styl a a tu jejich debiloidní animaci.. Ovšem musím smeknout, jak nádherně měli autoři zmáklý vizuál exteriérů. To zas jó. ()
Nejhorší na filmu byli asi ty dialogy veprostřed filmu, hlava mi to nestíhala spracovávat :). Jinak velice dobrý film ve kterém se řeší takové věci jako jestli jsem ještě člověk pokud mám kybernetické tělo...a co když ani můj mozek není organický? Pak se tam objeví program ze kterého se stala myslící bytost...wow no je tam toho hodně k zamyšlení. Podle mě nemusíte být nutně z masa a kostí aby jste byli bráni jako člověk ne? Záleží na tom co máte v hlavě...nebo se mýlim? ()
Zajímavá myšlenka ztvárněná v poněkud nepřehledným a místy i nudným způsobem. Několik chytlavých akčních scén (zejména honička za kyborgem), několik filozoficky laděných rozhovorů, skvělá vizuální stránka (především představení města, které je sice naprosto zbytečné, na druhou stranu fascinující). Oproti tomu stojí schematičnost a komplikovanost (paradoxní, že?) a především nuda. A co teď s tím? Nevím, ale jsem rád, že jsem film viděl. Však zlatý Miyazaki. ()
Povedené provedení (klidně bych chtěl znát více z téhle budoucnosti) se zajímavým příběhem, ale dojem mi pokazil vykastrovaný konec a zbytečné matení v ději. Trošku se tu taky vysálo atmosféry z Blade Runnera. ()
Japonci rozumí věcem a jejich duším lépe, než Evropané, díky přes dvě tisíciletí trvajícímu šintoismu - náboženství a ještě přesněji paradigmatu světa jako oduševnělého jsoucna, kde každý objekt, který se dá reálně či symbolicky vydělit z jednoty bytí a nějak definovat, má v sobě část světové duše a ducha - něco, co tento objekt přesahuje. Podstatou šintoismu je uctívání kami, která zahrnuje bohy všech řádů, inteligenci všech řádů, přírodní jevy a síly i to, čemu říkáme Múzy. Dá se říci, že kami je to, co tvoří různé projevy jednoho. Kami je všude, ve všem a vždy. Pro Evropany věci jsou bezduché, mrtvé, pro Japonce mají jakýsi samostatný "život". Jaký div, že japonská manga a anime jsou plná různých forem života. ___ Ghost - to je přechod od digitálního počátku "0" - boha - k analogovému počátku, který může prožít smrt beze ztráty informace a vrátit se zas k digitálnímu počátku. The Puppet Master je duše-intelekt, který se "samovolně" zrodil v kybernetickém prostředí podobně jako život v pravěkém moři. Samozřejmě není žádná samovolnost - jako vše ostatní i The Puppet Master nebo ISO v Tronu je projevem tvořivosti kami. Pro Evropany počítačový Duch je jen fantazie, pohádka, čí ale fantazii a pohádkou jsme my sami? ()
Nevím proč jsem měl Ghost in the Shell zafixovaný jako nudnou pseudo-intelektuální divnost. Nemohl jsem se plést víc! Je to z třetiny invenční akční střílečka, ze které je jasné čím se inspiroval Matrix, ze třetiny filosofická úvaha o podstatě lidství a ze třetiny vizuální a hudební nádhera melancholického světa budoucnosti plného rozestavěných věžáků a oranžových mraků nad mořem. Všechny tři složky fungují tak organicky, že filozofování nenudí, melancholie není zbytečná a střílení bezduché. Je to výrazně zábavnější a sdělnější než podivný Akira. ()
Na poli animakov su pre mna uz neprekonatelne kulty Mononoke Hime a Cesta do Fantazie kuzelneho dedka Hayao Miyazakiho. Tento animak patri len k tym priemernejsim. Ta zaujimava myslienka posunula tento Osiiho rezisersky pokus do vod priemeru, inak animaky nemam rad. 50 % ()
nejsem úplně fanda anime a i vzhledem k tomu,že jsem viděl nejprve hranou verzi a teprve poté originál na mě Ghost In The Shell nezapůsobil tak jak sem čekal.Vlastně se mi i přes výnikající animaci líbil méně než nedávná adaptace.Co mě dost překvapilo je,že i přes velkou vlnu kritiky si Saundersův kousek bere z originálu opravdu hodně...60% ()
Reklama