Réžia:
Alfred VohrerScenár:
Egon EisKamera:
Karl LöbHudba:
Heinz FunkHrajú:
Joachim Fuchsberger, Karin Baal, Dieter Borsche, Wolfgang Lukschy, Anneli Sauli, Eddi Arent, Klaus Kinski, Walter Ladengast, Alfred Vohrer, Manfred Steffen (viac)Obsahy(1)
Podivná série podezřelých nehod nedá spát inspektoru Scotland Yardu Holtovi (Joachim Fuchsberger): postarší pánové ze zahraničí jsou nacházeni utopení v Temži. Spojuje je také to, že byli všichni pojištěni u jedné, ne nejdůvěryhodnější pojišťovny... Podle románu Edgara Wallace. (Pohrobek)
Recenzie (27)
Jak to tak vypadá, půjdu asi proti proudu...Mrtvé oči Londýna jsou hodně průměrnou Wallacovkou, která je bez problému zaměnitelná s jakoukoliv jinou. Důvod je jasný, v 60. letech sekali němci tyhle detektivky jako Baťa cvičky. A to že se kdysi hrála u nás za totáče z ní nědělá v mých očí nic výjimečného. Prostě klasický německý mustr, který se tentokrát točí okolo vražd u Temže....2,5* ()
Velmi dobrá adaptace románu Edgara Wallace, jasný nadprůměr i mezi Vohrerovými wallaceovkami. Hodně nápaditý příběh se spoustou zajímavých elementů - vraždící blindes Ungeheur, obrýlený Klaus Kinski, upovídaný vtipálek Eddieho Arenta a velmi svižná režie. Karin Baal jako Fuchsbergerovo děvče " k ochraně" působí také příjemně. Temné postranní uličky Londýna, stále zahalené mlžným oparem, jsou tím právým místem pro sympatickou kriminálku z dlouhé řady snímků natočených podle proslavených románu Edgara Wallace. ()
Koukat na zfilmované wallaceovky je opravdu radost. Navíc si myslím, že němečtí režiséři Alfred Vohrer a Harald Reinl opravdu uměli literární pojetí slušně převést do svých filmů. Ztvárněný londýnský vzduch obalen bílými mračny mlhy a noční děs záhadných vražd v černobílém provedení je příjemně napínavý. A tak, když o tom teď přemýšlím, tak na kvalitě filmu se podepsal i herecký ansábl. Nutno přiznat, že po akční stránce několik málo záběrů může působit poněkud archaicky, přesto vše tento starožitný thriller umí vtáhnout do děje. Doporučuji vřele všem příznivcům starších kriminálních filmů, rozhodně nebudete zklamáni. Ne nadarmo se říká, že Edgar Wallace byl skutečný mistr detektivního románu. Vlastně si nevzpomínám, že bych četl vyloženě nějak slabou wallaceovku. ()
Tahle wallaceovka je až po okraj plná husté londýnské mlhy a s výjimkou krátké scénky vylovení utonulého se celá odehrává za tmy. Mrtvé oči Londýna je název skupiny slepých zločinců, kteří páchají vraždy za té nejhustší mlhy. Londýn, šantánový klub pro členy, ponuré uličky a temné domy, k nimž světlo lamp stěží dosáhne, podzemní kobky, vraždy, únosy... Nepříliš strašidelné, a přeci místy atmosférické s gradujícím napětím v závěru. Drobné vtípky - lebka sloužící jako zásobník na cigarety, vřeštící kočka ohlašující nového příchozího či policejní moula, který náhodně objeví tajný sejf - dávají snímku patřičné odlehčení. Podobně jako v dalších wallaceovkách najdeme i zde fešného mladého inspektora, jenž se počne sbližovat s nejhezčí ženou... Tajemnosti přidává i černobílý obraz společně s hudbou přelomu 50.a 60. let. ()
Vůbec by mne nenapadlo, že z tohoto západoněmeckého krimifilmu z netradičního prostředí slepecké komunity se může vyklubat tak skvělá atmosferická podívaná. Žánrové vymezení na horor sice není úplně nejsprávnější, ale zároveň je na místě. Při pár momentech může člověku běhat silný mráz po zádech. Jediné, co lze vytknout a co je důvodem, proč nedávám pět hvězd, je přílišná komplikovanost děje a mezilidských vztahů. Vrahem tentokrát není zahradník, ale nevlastní sestra dcery zesnulé manželky zahradníhova bratrance z matčina kolena, jež si změnil jméno. Zkráceně řečeno, v takto podobném rodiném spletenci nelze uhodnout vraha ani omylem. Mrtvé oči Londýna jsou velmi dobrým snímkem, který je plný zajímavých postav a méně známých, ale dobrých herců (mezi nimi usměvavý vinnetouovský komediant Eddi Arent). Byl jsem velmi překvapen, jak to bylo na svou dobu působivé. Palec nahoru. ()
Moja prvá skúsenosť s Wallaceovkami a musím skonštatovať, že ma nijako neohúrila. Ja som si nemohol pomôcť a stále som nedokázal precítiť tú vychvalovanú atmosféru, zrejme preto, že som neuveril nemeckým exteriérom, že sa vydávajú za londýnske (tie okná sa prezrádzajú). S tou hmlou to tiež nebolo až tak žhavé, vačšina scén sa odohráva totiž v interiéroch. Príbeh je fajn, ale asi aj slepému dôjde včas, kto za všetkým stojí. Najviac tak poteší Klaus Kinski a jeho ultracool slnečné okuliare. Lacnosť a pásovitosť celého projektu je dosť zreteľná. ()
Další Wallacovka a snad už 7 co jsem za poslední 3 dny viděl. A opět se to pro mě nevyhrabe z průměru. Já prostě na tohle moc nejsem. Čekám horor nebo temný thriller a dostanu spíše kriminálku. Nutno podotknout že to není vina filmu ale spíše moje. Jediný co tady upoutalo mojí pozornost je Kinski který je naprosto šílený. Příběh je standartní a sem tam vykoukne i atmosféra. Ještě mě čeká jedna Wallacovka a pak dám už od nich pauzu...Na dobro. ()
O tomto filme viem iba to, že ma vôbec nebavil a ma v ňom zaujala akurát drobná úloha Klausa Kinského. Ostáva otázkou, či pridelené dve hviezdičky nie sú prejavom mojej neopodstatnenej štedrosti. ()
Jsou lepší wallaceovky než tato. Např. od Vohrera Indický šátek a od Reinla Tajemný mnich. Tady jsem se - přiznávám - hodně nudil. Závěrečná třetina filmu ovšem upoutává pozornost zvýšenou akčností a hlavně zábavností. Ta je dána opravdu úsměvnou naivitou, s jakou jsou tu podány střety mužů zákona s padouchy, a samozřejmě nesnáze hezké dívky v nebezpečí. Tyto filmy mají své kouzlo mimo jiné právě touto naivitou. Vzkaz Tahitovi: wallaceovky jsou dle mého názoru velmi špatná (podřadná) literatura, to co z některých dokázali západní Němci převést na filmové plátno, je lepší než Wallaceho spisy. ()
Šiesta "wallaceovka" v povojnovom Nemecku opäť využíva skvelé prostredie zahmlených londýnskych ulíc, rýchly spád, dôvtip inšpektora Scotland Yardu a humorné vsúvky na odľahčenie. Dnes som si film pozrel po mnohých rokoch a na svojom hodnotení nemienim nič meniť. ()
Musím uznat, že jsem se u tohoto filmu skvěle bavil; mnohokrát jsem si mocně zahýbal s bránicí, to ale, bohužel, nebylo záměrem německých tvůrců. Nemám problém pochválit film, který vznikl v době, kdy se mí rodiče ještě ani neznali, tento snímek ale chválit nebudu. Po celou dobu jsem se nemohl zbavit pocitu, že sleduji jakousi alternativní realitu, v níž Hitler vyhrál válku, za to si ale můžu sám, prostě mi ta němčina v "Londýně" přišla vtipná, to ale nebyl hlavní problém. Horší bylo, že na mě film nezafungoval jako thriller (tím méně jako horor), protože mu chybělo napětí; příběh byl až zoufale předvídatelný a většina scén mě dokázala jen rozesmát (kromě těch, které tvůrci s tímto záměrem točili). Veškerá akce (no, akce...) byla zvládnuta velmi chabě a celá tahle záležitost na mě působila hodně laciným dojmem. Ale za nechtěný humor a velmi sympatickou dámu v nesnázích ty dva kousky přiklepnu. ()
Velmi napínavé, atmosferické a zároveň zábavné zpracování Wallace. Mnohem zdařilejší než britská verze s Belou Lugosim z roku 1939. ()
Úvod by si nezadal so žiadnym hororovým snímkom. Postava Slepého Jacka v podaní Adyho Berbera naozaj ako keby vypadla z nejakého strašidelného filmu. Tých ´´hororových´´ momentov tu síce nieje veľa ( čo je z môjho pohľadu na škodu ), ale dej je i tak napínavý a svižný. ()
5/10 Tak totok je bizzar jak prase! Nemci toci brakovou detektivku z Londyna ;]] Uz prvni zaber, kde se mha da krajet maceto v ulicce, ktera je z (do) kopce ;]] se obejvuje hrmotna postava slepeho, ktery se pobybuje jakoby videl ;]] A toto predvede jeste v nekolika dalsich scenach. Pravda, jeho samotna namaskovana pritomnost muze slabsim povaham pusobit mokry mocit v gatich, ale ta vyprava a nemcina to cele shazuje o nekolik urovni nize. Sofistikovany zpusob topeni me docela potesil stejne jako Klaus, ktery toho hafo zahral bez toho, ze by otevrel hubu - nejspis kvuli nemu i predelali i titulky do krvave cervene ;]] ()
Mrtvé oči Londýna jsou jedna z nejlepších knih Edgara Wallace a toto zpracování z celé té dlouhé řady filmů také ční hodně vysoko. ()
Vobec najlepsia Wallace- ovka u mna v rezii dost priemerneho Vohrera. Tuna sa rezisersky fakt ukazal, tempo namakane, dialogy perfektne, inspektor Fuchsberger riesi seriu podivinskych podozrivych nehod v meste Londy- fakt masakrozne dobry namet na film, jednoznacne beriem. Eddie Arent z Winnetou-a - toho som tiez videl, herec na urovni, Kinskeho som nejak prezil . 89 % ()
Mrtvé oči Londýna jsou typicky stylovou zábavou německé série Wallaceovek. Karikující rozkreslení všech vystupujících, hrubá síla temné strany děsí již svým zjevem, mozek temné strany nezbytně s kultivovanější vizáží, napětí se střídá s odlehčenější polohou, střih rytmicky rozkmitává boky, hrdina překonává překážky a nástrahy díky svým schopnostem i dílem šťastných náhod. V jednu chvíli se zdá, že zcela všichni si navzájem vyhrožují a vydírají se. Nakonec, každý se pokouší zbohatnout tím způsobem, s nímž je nejvíce provázán osobně či pracovně. Soukolí chobotnice neúprosně všechno v celek propojuje, jednotlivá chapadla se vzájemně úkolují i odstraňují, vítězí ten, kdo má co nejširší rozhled a vhled zároveň. Hrdinou hrátek k pobavení je Larry Holt (Joachim Fuchsberger), důvtipný inspektor Scotland Yardu, jenž větří rozsáhlejší kriminální potíže. Detaily případu nejsou podstatné, o to méně oběti, důležitější je honba za zlem, jež je rozdrobeno do více částí. Hrdinkou v napětí je Nora Ward (Karin Baal), mladá ošetřovatelka slepých a znalkyně Braillova písma. Je pomocnicí, ale i návnadou a konečným cílem. Mezi výraznější postavy zde patří ctihodný nevidomý reverend v čele útulku pro slepce Paul Dearborn (Dieter Borsche), majitel pojišťovny v nesnázích z krutých nehod a náhod Stephan Judd (Wolfgang Lukschy) a Holtova pravá ruka s tou osobitou střeleckou přípravou, seržant Sunny Harvey (Eddi Arent). Z dalších rolí: Juddův svéráznější tajemník Edgar Strauss (Klaus Kinski), zkušený vyděrač Flimmer-Fred (Harry Wüstenhagen), děsivý slepec Jack Farell, neboli Blind Jack (Ady Berber), nezabezpečená kráska Fanny Weldon (Anneli Sauli), či Nořina unesená teta Ella Ward (Ida Ehre). Mrtvé oči Londýna jsou filmovým druhem zábavy, nic více být ani nechtějí. Stylová atmosféra, kulisy, projevy. Karikující nezvedeně své svody a napětí. Své určení vrchovatě plní. ()
Pro mě zklamání. Jsou opravdu lepší wallaceovky než tato. Táhlo se to jak mlha nad Temží, akce v podstatě žádná (závěrečné utkání vařečka vs. autogen záměrně pomíjím) a humor? Ten se ztratil někde v temných uličkách Londýna. ()
Tahle klasická detektivka podle románu Edgara Wallace je myslím docela povedená, přestože mi některé dějové zvraty přišly malinko přitažené za vlasy, ale vzhledem k tomu, že jsem knižní předlohu nečetl, nemohu posoudit, jestli to má na svědomí režisér, nebo spisovatel. Každopádně hlavní role byly obsazeny zdařile, detektiv Holt je docela sympaťák, ale mě osobně nejvíc potěšila menší role Klause Kinskiho, jehož charisma je prostě úžasné. Filmu nechybí ani špetka humoru, což má na svědomí zcela typicky Eddi Arent, kterého má většina z nás nejspíš v podvědomí jako Lorda Castlepoola z filmů o Vinnetouovi. Tady hraje stejného s odpuštěním blba a docela mile celý děj odlehčuje (byť by se film bez této postavy asi obešel). Celkově se jedná o docela zajímavý kus, akorát jsem měl pocit, že se němčina do londýnských ulic prostě nějak nehodí. ()
Dobrý žánrový snímek srovnatelný třeba s československými detektivkami ze stejné doby. Ovšem je to strašidelnější a německy expresivnější. Závěr výborný. ()
Reklama