Réžia:
Steven SoderberghKamera:
Steven SoderberghHudba:
Cliff MartinezHrajú:
Clive Owen, Eve Hewson, André Holland, Eric Johnson, Juliet Rylance, Chris Sullivan, Cara Seymour, Zuzanna Szadkowski, Lucas Papaelias, Suzanne Savoy (viac)Série(2) / Epizódy(20)
Obsahy(1)
Knick: Doktoři bez hranic je nový dramatický seriál z produkce Cinemaxu od oscarového režiséra Stevena Soderbergha. Odehrává se v centrálním New Yorku roku 1900 a soustředí se na legendární nemocnici Knickerbocker Hospital, kde na začátku dvacátého století pokrokoví lékaři, zdravotní sestry a všechen ostatní personál posouvali hranice medicíny v době, kdy úmrtnost lámala rekordy a antibiotika neexistovala. Clive Owen ztvárňuje hlavní roli doktora Johna Thackeryho, skvělého chirurga, jenž je průkopníkem nových metod v oboru, navzdory své vážné závislosti na kokainu. Thackery vede tým lékařů, který zahrnuje jeho chráněnce Dr. Everetta Gallingera, mladého Dr. Bertieho Chickeringa a Algernona Edwardse, nadějného chirurga, který byl Thackerymu nedávno vnucen. Dalšími zajímavými postavami v nemocnici jsou: Cornelia Robertsonová, dcera patrona nemocnice; mrzoutský řidič sanitky Tom Cleary; Lucy Elkinsová, sestra, jež nedávno přišla z venkova; nečestný ředitel Herman Barrow a Sestra Harriet - jeptiška, které nečiní potíž říci svůj názor.
Cinemax uvádí druhou řadu dramatického dobového seriálu, nominovaného na cenu Emmy®, od oscarového režiséra Stevena Soderbergha. Clive Owen se vrací v hlavní roli jako John Thackery, vynikající chirurg v newyorské nemocnici na počátku 20. století, který navzdory své závislosti na drogách posouvá hranice medicíny, morálky i rasové rovnoprávnosti. Nemocnice Knick, jak se The Knickerbocker Hospital zkráceně nazývá, je od začátku druhé řady zmítána dramatickými otřesy, jelikož nepřítomnost Thackeryho (je hospitalizován v Nové Anglii kvůli závislosti na kokainu), nedostatek bohatých pacientů a četné finanční přešlapy dovedly představenstvo k rozhodnutí přemístit legendární nemocnici z centra města na jeho okraj. Jak plány na stěhování postupují, Algernon Edwards (André Holland) - nadaný chirurg černé pleti, jehož milostný románek s patronkou nemocnice Cornelií Robertsonovou (Juliet Rylanceová) skončil potratem a Corneliiným sňatkem se zámožným bílým dědicem - se snaží zaujmout Thackeryho pozici hlavního chirurga. Ostatní lékaři, zdravotní sestry, jeptišky a správcové se mezitím potýkají s řadou problémů jak v profesním, tak v soukromém životě. (Cinemax)
(viac)Recenzie (398)
Nádherná tragédie. Dokonalost po všech stránkách. ()
Velká očekávání byla hned v úvodu naplněna. Steven Soderbergh se s divákem rozhodně mazlit nebude. A Clive Owen se pro takovouhle roli snad narodil. Pilot - 100% Tak tohle je vskutku filmařská lahůdka. Nic pro slabé povahy a diváky neschopné vstřebat syrovou podívanou. A ten konec série... tomu se říká černý humor. Už se klepu na druhou řadu. 1. série - 100% Druhá řada je jedna velká deprese, ve které se většina kladných postav postupně ocitá na dně, ale ani ti "záporáci" na tom nejsou nejlépe. I když mohl v průběhu série divák nabýt dojmu, že je tu rozehráno až příliš mnoho dějových linek, v úžasném finále byly všechny parádně zakončeny, došlo k řadě překvapivých až šokujících momentů a bez problémů by takto mohl být celý seriál ukončen. 2. série - 100% ()
Soderberghovo ´vykoupení z věznice jménem Hollywood´ a jasný argument pro ty, kteří tvrdí, že TV tvorba je v posledních letech zajímavější a progresivnější, než to, co nabízí tvorba filmová. Už se nedivím slovům Soderbergha o tom, že v současné televizní produkci našel konečně tu tvůrčí svobodu, která mu tak ve velkostudiové filmové výrobě chyběla. ()
Kvalitní dobovka, určena hlavně těm, co si myslí, že heřmánek je na všechno a pacebu dávají tu méně, tu více přednost před klasickou medicínou, i ona má svoje vzlety, pády, úspěchy i začátky. Zde, v New Yorku na začátku minulého věku mě zaujaly především nejrůznější podoby rasismu a smutné zjištění, že mnoho z těchto zpátečnických myšlenek v nás zůstává. 90%. ()
Nedá sa nič robiť, True Detective odsunuté až na druhé miesto v rebríčku najlepších seriálov roka 2014. Skvelý príbeh o vzniku modernej medicíny bez jedinej slabej časti, kruté dejové zvraty, fantastický Owen, pulzujúca hudba, bezchybná réžia. ()
Naprosto ultimátní záležitost a pro mě osobně snad nejintenzivnější zážitek, co jsem od Stevena Soderbergha zatím viděl. Syrový, brutální, realistický a s hereckými výkony takovými, že by se tady mělo soškovatět minimálně další dva roky. Clive Owen versus Andre Holland zde předvádí tak perfektní válku doktorů, že jednoduše musíte mít rádi oba. Nicméně na tenhle seriál opatrně, slabé nátury by některé scény nemuseli vydržet. I já s nimi mám občas problémy. Naturální zpodobnění operací tady totiž zachází do absolutna a tak je občas vidět i to, co by normálně být viděno nemuselo. Za skvělý nápad ale nemůžu dát jinak, než plný počet. Doufám, že si to udrží co nejdéle. ()
Kosti, tkáň a krev modernity zrozené z šílenství a chaosu. Dokonalá režie, geniálně zasazený chladný a současný Martinezův ambientní podkres. Nekompromisní řez, pokud to takhle bude pokračovat dál, bude Knick jasným vítězem sezóny. [Pilot 95%] ()
Velkolepé. Pokud by Steven Soderbergh chtěl někam poslat peníze, aby mohl v téhle naturalistické výpravě do světa doktorů, mohl pokračovat, poslal bych mu slušnou částku. Velice silné režijní vedení, kvalitní herci, obrovský důraz na autentičnost a využívání všech prvků doby, v které se příběh odehrává. Knick svým rozsahem a důrazem na detail strká do kapes prakticky všechny konkurenční seriály. Vévodí mu samozřejmě Clive Owen jako Thackery a další přehlídka kvalitních herců. Ti mají velice kvalitně napsané postavy a příběhové linie, které na sebe navazují stejně dobře jako jednotlivé záběry a hudba. Za zmínku rozhodně stojí pohled na svět a postavy, které nejsou nejen primitivní hračky pro tvůrce, ale také překvapí svým ne černobílým vyzněním. V tomhle seriálu má svou temnou stránku i ta paní, která se omylem prošla na pozadí úvodního záběru v pilotním díle... S1: Přímočaré, chirurgicky přesné a ve finále pohlcující. Syrovostí seriál spíše pro fajnšmekry než pro davy. S2: Další příběhové linie, větší důraz na společnost (její rozdělení, eugenika, síla aristokracie), prohloubení doktorů a další důkaz, že když se přidává všeho s citem, vzejde z toho jen kvalitnější seriál. O tom by závěrečná operační scéna mohla vyprávět své. ()
jednoducho fenomenalne. a nezabudnite, mile deti, drogy su zle :) ()
Nemocnice na (po)kraji dvacátého století v autorském seriálu, ve kterém je největší výhoda zároveň i největší slabinou (no, spíše "slabinou"), protože jak vzal Soderbergh veškerá klišé seriálů z lékařského prostředí a velmi důsledně, chladně, nekompromisně a až cynicky je převrátil naruby, tak to zároveň v důsledku toho tratí na momentu překvapení, jelikož ať se otevře jakýkoli motiv či linie, tak ji stačí obrátit o stoosmdesát stupňů oproti zvyklostem a přesně víte, jak se odehraje. Každopádně tato výtka poněkud bledne ve světle všeho ostatního; výpravou a důrazem na znepokojivé dobové detaily (rozhodně nic pro romantické nostalgiky "tehdá bejvávalo líp") počínaje a hereckými výkony konče (zajímalo by mě, zda je Thackery inspirován W. S. Halstedem). Čistě po filmařské stránce jde o špičku (nejen) seriálového peletonu. Ovšem když nic jiného, tak samotné operace se zmínit prostě musí. Soderbergh zdejší syrovou řezničinu podává natolik naturalisticky, bez příkras, intenzivně a svébytně (ta rytmizace záběrů!), že blahé paměti nepamatuji, kdy jsem u něčeho tak pravidelně odvracel zrak kvůli nepříjemným pocitům; a není to ani zdaleka pouze o nebývalé explicitnosti záběrů jako i díky tomu, že je to celé podané tak chladně pragmaticky, až je to díky tomu mnohem působivější, než kdyby se tu operovalo s citovým vydíráním. A speciální dík patří jako již tradičně Martinezovi, jehož zdánlivě nepatřičný a dobově až nevhodný hudební podkres pro seriál dělá první poslední. ()
Počátek 20. století. Doba, kdy přijde nový vynález či objev téměř každý den a to je na The Knick nejlepší. Báječní muži se skalpely se předbíhají ve zkoušení nových operačních metod, vylepšování pomůcek a snaží se porozumět lidskému organizmu celkově, přičemž jim do toho umírají pod rukama desítky pacientů. Do toho tam všichni buď fetují, řeší rodinné trable, nebo jsou černoši, což je v roce 1900 mrzuté. Není to nějak hyper akční ani dynamické, ale stejně jsem měl po každém díle hned chuť na další. Tah s moderní ufohudbou se velmi vydařil. ()
„ZDÁ SE, ŽE NA TO STÁLE JEŠTĚ NESTAČÍME. DOUFÁM, ŽE KDYBY NIC JINÉHO, PAK TO PRO NÁS VŠECHNY BYLO POUČNÉ…“ /// Vyváženej mix doktorskejch záležitostí a lidskejch osudů. Nemocnice počátku 19týho století, to je tenká hranice mezi operací a pitvou, takže není divu že Soderbergh využil možnosti a při realistickým podání „císaře“, by klíďo mohla Alžběta Čeňková potupně vrhnout. Krom pokřivenejch charakterů, je po chirurgickým vynalézání hlavním tématem rasová otázka, páč s černochem by všichni chtěli mít společnou akorát plantáž. Mihne se tu T.A Edison s fonografem a je tady (překvapivě?) málo sexu. Místo toho všichni koketujou s ďáblem (zpronevěra, kokain, píchání černocha běloškou…) a nesympatická postava trpí tak, že je jí člověku i líto. Super role pro Clive Owena (hned po Sejmi je všechny). Ostatní herci jsou spíš v pozadí příběhu. Takže dobrej seroš, ve kterým se můžem mrknout i na „moderní“ psychiatrii, a kde největší šok nezpůsobí člověk, ale lahvička. /// 2. Série: ,,PÁNOVÉ, TATO OPERACE OPĚT UKÁZALA, JAK VYSOKO MŮŽEME ZAMÍŘIT NA KŘÍDLECH VĚDY…“ /// Z první sérky se nahromadilo celkem dost postav, takže rozjezd je docela vlažnej. Tep vyskočí jen z Thackeryho nebo lékařských kousků. Třeba jak vyzrát na syfla. Historický reálie jsou fajn, takže nejde jen o prvotní stimulaci mozku elektrodama, ale i porno. Taky příběh „černejch“, bojujících o rovnoprávnost má co do sebe. A zážitkem je sledovat Owena při jeho „finální“ práci. Seriál baví, proto zvyšuju na 5*! /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Chcu si doma zrekonstruovat frňák. 2.) Nejsem rasista. 3.) Jsem fanda do Eugeniky. 4.) Thx za titule ,,mark82“. /// PŘÍBĚH **** HUMOR ne AKCE ne NAPĚTÍ * ()
Zatím jsem na CINEMAXU viděl první díl a zaujal mne! Těším, se na další :-) ()
Dokonalé dílo, které už většina nejspíš zná, ale kdo o něm doteď neslyšel, tak rychle dohnat. Naprosto fascinující seriál, který diváka vtáhne do počátků 20. století a informuje o pokrocích a vynálezech jak ve vědě tak v medicíně, kde vládne ohromující Cliwe Owen, závislý na kokainu, který na sále doslova kouzlí, překonává hranice, přepisuje historii a fascinuje diváka svými dovednostmi. Operace jsou velmi detailně natočené, takže krve a vnitřností si divák užije dostatečně a není nouze i o místní bordel s kurtizánami, hojné množství drog, nekompromisní tehdejší rasismus a kus historie s hutnou dávkou informací. Nejvíce mě bavilo sledovat pokroky v medicíně, nové vynálezy, vynaložení s čím dál náročnějšími operacemi a vážnějšími nemocemi. Žánrový skvost. Sjeto za dva dny na jeden nádech. 10/10 ()
"V tme je aj malé svetlo dôležité." Vynikajúca prvá séria so zrejme životnou rolou Clivea Owena. No perfektní sú všetci; mne sa najviac páčil svojsky sympatický Chris Sullivan ako brutálny "šofér". Mrazivá atmosféra, cynická výprava, kvalitne napísané postavy, pútavé zápletky, pôsobivé objavovanie medicíny, kedy vizionári prichádzali na dovtedy nepoznané veci, kým mnohí iní lekári ešte žili v temnej minulosti a snažili sa liečiť homosexualitu. Drsné, kruté, miestami svojím spôsobom krásne. Druhá séria bohužiaľ doplatila na to, že v prvých epizódach z nepochopiteľných dôvodov absentuje hlavná herecká hviezda (resp. má minimálny priestor) a na viaceré rozťahané nudné vedľajšie dejové línie a pár priemerných postáv. V druhej polovici našťastie druhá séria konečne chytí dych a vyrovná sa kvalitatívne prvej, no už je predsa len trocha neskoro. Hoci by sa mohlo zdať, že na konci zostáva pootváraných množstvo dvier pre tretiu sériu, v skutočnosti sú plus-mínus všetky dôstojne uzavreté. ()
Soderberghův seriál lze obdivovat z mnoha důvodů, ať už je to nápaditý způsob, jakým jsou inscenované dialogové scény, kdy se kamera často fixuje jen na jednu z postav a sleduje její reakce, nebo svěží kontrapunkt historického realismu a moderního elektronického soundtracku. Okouzlující styl, který podstatnou měrou vychází z promyšleného, esteticky ladného zacházení se světlem, kontrastem a barvami, ale z Knicku nedělá pouze jednu ze seriálových událostí roku. Je stejně tak důkazem, že příliv autorských tvůrců s osobitým rukopisem slibuje další významnou změnu v soudobé televizní produkci. Víc v textu na webu Cinepuru. ()
Scény dokumentující stav tehdejší lékařské vědy, řeznické operace a zkoušení nových vynálezů jako vysavač či rentgen, to vše je velmi zábavné a kdyby se seriál víc soustředil tímto směrem, byl bych nadšený. Bohužel spousta zbytečných podzápletek s mafiány a děvkami sráží seriál do průměru. ()
Většina seriálů nekončí na vrcholu a mnoho z nich si navíc kvůli přebytečným sériím stačí pokazit jméno. Existují však vzácné výjimky jako Knick, které svou dokonalostí přímo volají po přídavku. Soderbergh musel objevit stroj času, protože jeho cesta do roku 1900 nemohla být přesvědčivější. Suverénně žongluje hned s několika tématy. Posouvání hranic medicíny, zlatá éra eugeniky a rasismu ve společnosti, možná až příliš autentická řezničina na sálech, zákulisní hrátky ve vedení nemocnice i příbuzných odvětvích, třídní boje probouzející to nejhorší v nás. Vše zabalené v úchvatném dobovém hávu. Hlavní hvězdou měl být Owenův démonický Thackery, ovšem Soderbergh rozehrál koncert pro tucet skoro stejně zajímavých postav. S1: 90% S2: 95% ()
1.-2. řada: Další představitel současné seriálové špičky. Mezi ostatními doktorskými seriály rozhodně nezapadne, protože kromě obvyklé prezentace vztahů mezi lékařským personálem a pacienty a různých případů nabízí i naturalistický exkurz do historie medicíny. Všechny složky seriálu si zaslouží superlativa, ale pokud bych měl něco vypíchnout, tak zajímavou hudbu. ()
Lékařský seriál, po jehož skončení máte potřebu smýt ze sebe zasychající krev a zpoza nehtů si vyškrábat zbytky tlustého střeva a placenty. Soderbergh nás do víru systematizovaného šílenství vtahuje pomalu, důkladně a bez ohledu na to, kolik diváků opustí představení po prvních pěti minutách, kdy si společně s rasistickým misogynem šlehneme dávku kokainu, projedeme se newyorskou ulicí, kde v bolestech dodýchává černý kůň a budeme svědky smrti matky i s jejím právě narozeným dítětem. ___ V navozování pocitu nevolnosti a dojmu časoprostoru, v němž vás od smrti neustále dělí jen krůček a kde byste tudíž rozhodně nechtěli skončit s vážnější nemocí než s nachlazením, je Soderberghovy kromě hudby a přirozeného (tedy ponurého) svícení nápomocna především kamera. Ta se stává nervóznější společně s postavami a od pečlivě komponovaných, přehledných celků, dávajícím jatkám na operačním stole punc civilizovanosti, přechází k bezprostřední fly on the wall observaci a viscerálním, ručně snímaným detailům. K plynulosti vyprávění a dojmu neustálého běhu událostí přispívá „štafetové“ sledování postav, kdy kamera svou pozornost odpoutá od jednoho herce a v rámci téhož záběru hladce pokračuje sledováním herce jiného. ___ Nemocnice zde představuje komplexní organismus, k jehož bezproblémovému fungování je potřeba zkoordinovat několik pomyslných chapadel a zkrotit ega jednotlivých, neboť právě o ně se zde bojuje v prvé řadě, ne o životy pacientů. Zatímco Thackery volí k uvolnění napětí kokain a Barrow návštěvy bordelů, Edwards si nemožnost veřejného naplnění maskulinní role kompenzuje stejně jako hrdinové Klubu rváčů sebedestruktivními bitkami. Většinu postav spojuje téma variované v celé Soderberghově filmografii – neschopnost či nemožnost vřadit se do světa, v němž žijí, a z toho plynoucí emocionální vyprahlost, pocit odcizení a osamělosti. Díky pestrosti jednotlivých figur a konfliktů, ke kterým mezi nimi dochází (přičemž Thackery vyzývá rovnou Boha) se Soderberghovu průřezu morálně zkorumpovanou společnosti daří pokrýt tak pestrou paletu témat, jako jsou rasová segregace, sociální stratifikace, prolínání třídního a rasového napětí, korupce, migrace, drogy a církev. Snahou o rovnoměrnou dělbu pozornosti se Knick blíží více dokumentujícímu než dramatizující rozplétání komplexní sítě známému z počinů Davida Simona (The Wire, Treme). ___ Čtvrtá epizoda, kdy jdou ústřední postavy v dříve rozehraných partiích tvrdě do sebe, je srovnatelně dynamická jako pilot. Neděje se toho přitom tolik a tak rychle, dynamizující jsou především neustálé a pro Soderbergha charakteristické změny hledisek, výborně zužitkovávající proměnlivou hloubku pole. Z mnoha střetávajících se perspektiv přitom není žádná privilegovaná, což odpovídá snaze tvůrců nikoho nesoudit a klinickým pohledem, bez příkras i bez předsudků, ukázat, jakou devalvací mezilidských vztahů na pouhý obchod byl již před sto lety vykoupen vědeckotechnický rozvoj (technofetišistické detaily všelijakých patentů jsou stále častější). Podrobněji k celému seriálu zde. 90% () (menej) (viac)