Réžia:
Jurij OzerovKamera:
Igor SlabněvičObsahy(1)
Rudá armáda se dostala tunely podzemní dráhy až na stanici metra Kaiserhof. Hitler ve snaze neustopit za žádnou cenu vydal rozkaz k zatopení podzemní dráhy v Berlíně, která sloužila jako úkryt před leteckými útoky pro civilisty. Zde Němci měli i svá shromaždiště raněných z bombových útoků na město. V podzemí tak zahynulo mnoho nevinných lidí. Hitler neunesl porážku a splečně se svojí ženou spáchal sebevraždu. Hrstka fanatických německých generálů se nehodlala vzdát a tak byl bílý prapor vyvěšen až 2. května 1945, kdy skončila bitva o Berlín... (Jeve27)
(viac)Recenzie (18)
Dobývání Berlína trvalo armádám ze severu a z jihu několik dní. Soudružské nadšení z bitvy neopadá, dokonce se najde i čas, aby se mohli nafotit na stranické legitimace. Ve všech dílech se mihne tankista blonďatý kapitán, v tomto díle už major, Tsvetayev (Nikolaj Oljalin), který se při dobývání říšského sněmu utopí v metru, které nechá Hitler zatopit. I tady tak jako v celé sérii jsou v podstatě tou hlavní postavou, i když ona vlastně ta hlavní žádná není, Marshall Žukov (Mikhail Uljanov) a taky Marshall Koněv (Vasilij Šukšin). ()
Po 24. únoru 2022 pro mě osobně nehodnotitelné ... ruská agrese proti Ukrajině radikálně změnila můj názor nejen na události Druhé světové - a nejsem schopná přihazovat hvězdy jenom na základě filmařského umu sovětského režiséra ... původní komentář z roku 2015 nechávám čistě pro ilustraci - toho, jak jsem byla naivní a hloupá: ---------- Berlín padl ... hitlerovské Německo kapitulovalo - bezpodmínečně, neboť nic neroste do nebe a žádná říše není tisíciletá ... a celá série pojednávající o "Osvobození" se tak uzavřela. Škoda, že si až do konce nezachovala nanejvýš profesionální odstup (v rámci možností), velice suverénní vedení a takřka neprůstřelnou koncepci prvních tří filmů - že se nesoustředila na to, v čem byla dobrá, v čem si byla (téměř) stoprocentně jistá v kramflecích: Na masivní přesuny vojsk, na velké bitvy, na významná jednání a důležitá rozhodnutí, která ovlivnila průběh Velké vlastenecké války a napomohla jejímu výsledku ... na skutečné historické osoby - a osobnosti. Tady bych byla ochotná překousnout i lecjakou nepřesnost či nekorektnost danou dobou a okolnostmi natáčení. Bohužel stejně jako v předchozí "Bitvě o Berlín" dějová linie příliš často odbíhá stranou a zabírá linii fronty a bojové operace příliž zblízka, příliš detailně - znovu je zahlcena přehršlí drobných (a mnohdy zbytečně ideologicky zabarvených) epizod, s nimiž si neví dost dobře rady - zaplavují ji stejně neúprosně jako kalné vody berlínské metro ... a berou jí všechnu sílu. I tak má neoddiskutovatelnou výpovědní hodnotu, takže to vidím (opět) na 3,5* ... přičemž prozatím nemám sílu ani chuť zvednout hodnocení na 4*. ()
Nebudeme-li počítat bizarní scénu, kde se ruští vojáci fotí na stranické legitimace, je závěrečný díl Osvobození velkou peckou s monumentálními boji v Berlíně, zatopením metra a Hitlerovou sebevraždou, která měla poněkud odlišný průběh, než jaký líčí snímek (Evě Braunové se umírat nechce a Hitler umírá jako uplakaný zbabělec). Velkým kladem je absence Stalina a Churchilla a vyjma zmíněné scény s legitimacemi je Poslední úder výborným závěrem celého Osvobození. ()
Závěrečná bitva o centrum Berlína, to je poslední díl sovětské kroniky Velké vlastenecké války. Bojuje se na každém rohu, pro nějaké dlouhé dialogy není čas. A to se mi líbilo. Skvěle zvládnuté bojové scény na březích Sprévy, v metru a pak závěrečná bitva o Reichstag. Špetka propagandy je tu cítit, ale v tomto případě mi to nějak moc nevadilo, protože jsem se zaměřil hlavně na bojové akce. Jen škoda toho, jak Ozerov zobrazil smrt Hitlera nebo rodiny Goebbelsových, protože dnes víme, že to tak nebylo. Nebýt toho, tak je to za plný počet, nicméně pořád se jedná o druhý nejlepší díl. ()
Jedna z tých vydarenejších častí eposu o oslobodení, asi druhá najlepšia. Objavili sa zaujímavé momenty ako akcia s delom v metre, vytopenie metra alebo Hitlerova svadba. Rusi si užijú vtipné momenty s vodkou, ale na osobné osudy vojakov nezostáva čas. Film je divoký aj striedaním farebnosti, fašistické doupě je čiernobiele vždy, ale niektoré scény sú chvíľu farebné, chvíľu čiernobiele a vyskytne sa dokonca aj stav s polovicou obrazu farebným a zvyškom bez farby. Ak som správne pochopil, oslobodené miesta sú farebné, reštaurátori filmu si zvolili takúto formu dotvorenia obrazu. Film zároveň ukazuje, ako vznikajú historické fámy a nepresnosti, keď sa Hitler zároveň otrávil aj zastrelil. –––– Pojedeš do říšského kancléřství. – Dovolte mi vzít granáty. – Granáty nech tady. Zabezpečíš spojení. ()
Zaujímavosti (4)
- Zvláštní místo příběhu zaujímá část se zaplavením berlínského metra. Hitler podle scénáře nařídil otevřít zdymadla a vpustit vody Sprévy do metra, aby jím zabránil průchodu sovětských vojsk. Tato epizoda je částečně založena na skutečných událostech, ale mnohem více na jejich oficiální interpretaci, vnucené sovětskou propagandou, o zapojení vedení Třetí říše a Hitlera osobně do této tragédie. Teprve relativně nedávno, po roce 1990, vyšlo najevo, že ve skutečnosti to byl výbuch, který vedl ke zničení tunelu a jeho naplnění vodou na 25kilometrovém úseku, kde se ukrývalo velké množství civilistů a raněných. Počet mrtvých vytažených ze zatopených stanic metra byl později také značně zveličený, protože voda do metra přicházela pomalu a obyvatelstvo mělo dostatek času stanice opustit. (sator)
- Film se natáčel přímo v Berlíně, ve kterém v té době právě začínala rekonstrukce jedné z centrálních čtvrtí. Všechny staré domy měly být zbourány, aby na jejich místě byly postaveny moderní budovy. Právě v této oblasti probíhalo natáčení, při kterém bylo možné budovy bez omezení odstřelovat a rozbíjet. (sator)
- Útok na Reichstag byl natočen na několika místech. V Berlíně byla nalezena zchátralá katedrála, jejíž fasáda a hlavní schodiště připomínaly Reichstag. Boje uvnitř budovy byly natočeny v kulisách Mosfilmu a přestřelka v horní části byla natočena v Berlínském domě techniky. (sator)
Reklama