Réžia:
Bernard BorderieScenár:
Bernard BorderieKamera:
Armand ThirardHudba:
Paul MisrakiHrajú:
Gérard Barray, Mylène Demongeot, Georges Descrières, Bernard Woringer, Jacques Toja, Guy Delorme, Daniel Sorano, Jacques Berthier, Jean Carmet (viac)Obsahy(1)
Mladý šľachtic d'Artagnan opustil rodné Gaskoňsko, aby sa v Paríži pokúsil vstúpiť do zboru kráľovských mušketierov, slúžiacich kráľovi Ľudovítovi XIII. Už cestou sa však stretne v súboji s neznámym šľachticom, ktorý by ho porazil, keby nezasiahol prefíkaný Planchet, ktorého potom vďačný d'Artagnan prijme do svojich služieb. Keď potom v Paríži opäť prenasleduje neznámeho šľachtica, dostane sa postupne do sporu s tromi mušketiermi Athosom, Porthosom a Aramisom, ktorí ho postupne vyzývajú na súboj... (STV)
(viac)Recenzie (128)
Souboje maji obcas vtip. Mylady je prekrasna. No tak co ti vadi? No ze to je asi tak vsechno. Ostatni herci bud nehraji nebo nechutne prehravaji. Dej je utahany. Constance je hlava pudla na tele zeny. To chce odvahu (constance (fr.)) se na ni koukak. Pejsky mam rad ale tohle je vazne zvrhlost. Nebrec. Ale. Ale kdyz vidim jak rikaji ze anglicka verze neni lepsi. Je mi smutno. Notak. Takhle ti nikdo neuveri. Ne. Kdyz si budes rezat zily tak ti to na verohodnosti neprida. Ale ... fnuk Leda bys je tema zilama skrtil! ()
Stále nejlepší filmová verze, kterou žádný američan nemůže nikdy překonat. Vynikající obsaznení, perfektní šermířské scény a dokonalá atmosféra XVII. století nejen díky městečku Pérouges !!! Ideální je film v původním znění, nebo dabing ze šedesátých let. Nevím proč se znovu dabují již skvěle nadabované filmy dnešními dabéry? Nový dabing z roku 1996 je po hlasové stránce absolutním a trapným paskvilem. ()
Šedesátá léta přinesla mimo jiné tohle zpracování slavného Dumasova románu.Kniha je opravdu velmi obsáhlá a tak se filmaři(správně a logicky)rozhodli natočit film dvoudílný.Tohle je tedy díl první.A opravdu je dobré hned na začátku říct,že se podle mě jedná o nejvěrnější přepis Dumasova románu na plátno.Je to po francouzsku šmrncovní a svěží,herci jsou vynikající-Gérard Barray je jako d'Artagnan skvělý(podle mě lepší a vyváženější než Michael York),stejně jako Mylene Demongeot jako hraběnka de Winter a opravdu jsem si užil Jeana Carmeta,který je pro mě nejlepším Planchetem vůbec.Šermířské souboje jsou skvělé a zábavné,stejně jako choreografie celého filmu.Postavy tří mušketýrů jsou trochu upozaděny a nepůsobily na mě takovým neohroženým dojmem,jako by měly(to je pro mě trio mušketýrů z verze z r.1993,kde byli také záporáci o něco zajímavější a živější).Také začátky střetů a soubojů s kardinálovou gardou jsou mírně usměvavé a působí scénáristicky neohrabaně,jinak souboje samotné jsou ovšem prvotřídní.Samozřejmě diváci zvyklí na dnešní dynamickou akci se asi budou nudit,ale myslím,že když člověk chce,dýchne na něj atmosféra dobrodružného filmu(a ano i šedesátých let).Trochu taky chtělo zapracovat na interiérech,které místy působí dost televizně a na kostýmech mušketýrů,které zas působí velmi levně(nejlepší kostýmy jsou u mě opět ve verzi z r.1993).Taky mi občas,na dobrodružný film,připadly dlouhé dialogové pasáže.Nic ale není moc zásadní a za většinou je podepsána doba a čas.Takže rozhodně jde o velmi povedenou verzi,která,myslím,většinu diváků potěší a pobaví.Určitě je o kousek lepší,než verze z r.1973 a u mě se vyrovná verzi z r.1993,takže dávám mušketýrských 75% a jakpak to asi dopadne? ()
Patrně nejlepší verze Tří mušketýrů. Klasická, věrná předloze a hlavně francouzská. Geniální obsazení. snad jen v případě Rocheforta je o chlup lepší Christopher Lee, ale to je čistě záležitost osobních sympatií... Má to tu správnou šedesátkovou atmosféru romanitky a dobrodružství, navíc je to správně zábavné (opět dle předlohy) a akce je taky super. Jean Carmet jako Planchet je totální pán. ()
Pouze mohu stvrdit, co již zde bylo napsáno: tato adaptace se vyznačuje kvalitním zpracováním. Jistě, může se zdát, že i tento snímek se utápí v přílišné dějové jednoznačnosti, avšak miska vah je v její neprospěch. Mohu též napsat, že z herců nečíšila jakási herecká strojenost a nucenost, ale nadšení (viz chování d'Artagnana - jeho vlastnost vrhnutí se do všeho po hlavě, byla vskutku k pobavení). A právě určité humorné scény (ale i provolávání "Jeden za všechny, všichni za jednoho") nevytvářeli prostředí bez napětí, nejistoty. Hold je knižní podoba se opět ukázala jako nezadatelná podoba (vyjma filmového snímku "Jméno Růže"). ()
Galéria (14)
Zaujímavosti (6)
- Natáčení probíhalo například v proslulém pařížském parku Buloňský lesík, na zámku Guermantes nedaleko Paříže a také ve starobylém městě Semur-en-Auxois v Burgundsku. (argenson)
- Producentem byl režisérův otec Raymond Borderie, na vzniku filmu se celkově podílely čtyři společnosti z Francie a Itálie. (argenson)
Reklama